# data[].attributes.attachment_link.title
Model - Lav et jetfly 2 (teknik og udformning)

# data[].attributes.attachment_link.title
Hammer og søm - en kort beskrivelse af brugen

# data[].attributes.attachment_link.title
Løvsavens egenskaber og skift af klinge på løvsav

# data[].attributes.body
Vejledning kommer snarest

# data[].attributes.attachment_link.title
Håndsav - Kendetegn og egenskaber ved en håndsav

# data[].attributes.attachment_link.title
Udskiftning eller montering af lampefatning

# data[].attributes.body
Man må gerne udskifte en eksisterende kontakt, men ikke etablere en ny (gøres af elektriker)

# data[].attributes.attachment_link.title
Skift stikkontakt selv – Sådan udskifter du stikkontakter med jord – og uden jord | SILVAN

# data[].attributes.attachment_link.title
Montering og udskiftning af stikprop eller forlængerled

# data[].attributes.attachment_link.title
Tilslutning af lampe til lampeudtag – Sådan tilslutter du din lampe til et loftudtag | SILVAN

# data[].attributes.body
Her er nogle meget fine tabeller over forskelligt træs egenskaber. under tabellerne er der links til mere fakta omkring træ.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finder du en tabel over forskellige træarters farve, styrke, hårdhed, holdbarhed m.m.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spørgsmål:

Hvordan laver jeg et svalehaleblad?

Svar:

Et svalehaleblad er en lidt mere avanceret - og stærkere - version af en almindelig bladsamling.

Du starter med at lave den del med bladet. Det er den i lyst træ på billedet. Herefter saver du et skråt indsnit i den ene eller i begge sider af bladet, så det får en trekantet facon med den bredeste del ude i enden. Det låser samlingen og hedder en svalehale.

Derefter tegner du svalehalen af på det andet stykke træ. Med en sav og et stemmejern fjerner du træet, så hul og svalehale passer sammen. Det bliver en utrolig stærk samling - og så er den pæn

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan laver jeg et svalehaleblad? Et svalehaleblad er en lidt mere avanceret - og stærkere - version af en almindelig bladsamling. Du starter med at lave den del med bladet. Det er den i lyst træ på billedet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
HULDELEN - OPMÆRKNING OG UDSTEMNING

En svalehalesamling består af en huldel og en tapdel. Antallet af svalehaler udmåles fra midten af pladen og til begge sider. Som tommelfingerregel siger man, at man får det flotteste resultat, hvis tappens top er lige så bred, som emnet er tykt. Tappens bund skal være halvt så bred som toppen.

De to yderste tappe på emnet skal være mindst halvt så brede som de øvrige - gerne lidt mindre. Vinklen på tappen skal være omkring 15 grader - ikke under.

Når man måler op, betaler det sig bedst at starte med huldelen. Når den er savet og stemt ud, kan den bruges til at strege præcist op på tapdelen.

LÆS OGSÅ: Flotte træsamlinger uden beslag

TAPDELEN - OPMÆRKNING OG UDSTEMNING

SAMLING AF DELENE

Nødvendigt værktøj

Stregmålet (1) er genialt til parallel opstregning langs en kant. De fås fra ca. 150 kroner, og selvom de har samme formål, kan de se meget forskellige ud. Skarpe stemmejern (2) er et must. Brug hellere en smal udgave, der lettere kommer til på smalle steder.

Der er også brug for en smigvinkel (3) til at mærke de skrå snit op med. Den kan låses i en bestemt vinkel, så vinklen nemt kan overføres til flere emner. Endelig er en fintandet sav (4) nødvendig til et snit uden flossede kanter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan laver du flotte svalehalesamlinger

# data[].attributes.attachment_link.description
En svalehalesamling består af en huldel og en tapdel. Antallet af svalehaler udmåles fra midten af pladen og til begge sider. Som tommelfingerregel siger man, at man får det flotteste resultat, hvis tappens top er lige så bred, som emnet er tykt. Tappens bund skal være halvt så bred som toppen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det lyder så nemt at lave en slidssamling af rammetræ, men jeg synes, det er temmelig vanskeligt. Er der ikke nogle tips? En slidssamling består af en tap og en slids. Normalt deler man endetræet op i tre lige store dele, så tappen og slidsen fylder en tredjedel af træet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Epoxy resin er et syntetisk middel, som bruges som bindingsmiddel (tænk superlim, bare i større mængder) og som coating (belægning) til materialer, som skal hærdes mod vand.
Resin kan oversættes fra engelsk som harpiks, og harpiks giver et godt billede af produktet: en klæbrig substans, som bliver tyk og derefter hård efter noget tid. Inden det når at hærdes, kan det nå at komme ind i sprækkerne på det materiale, man vælger at behandle, og på den måde både binde materialet bedre sammen og skabe et beskyttende lag.

Resultatet er selvfølgelig meget stærkere end "almindeligt" harpiks, hvorfor epoxy bruges til at lave eller behandle genstande, som skal kunne tåle nogle bank - som f.eks. surfbræt og kajakker. Samtidigt er det forholdsvis fleksibelt, hvilket gør, at det ikke bare knækker et surfbræt f.eks. bliver revet rundt af en voldsom bølge.

Hvad er resin lavet af?

Modsat harpiks du kender fra skoven, kommer epoxy resin ikke fra træer.

Det er syntetisk, altså kunstigt fremstillet, og laves typisk af biprodukter fra forskellig industriproduktion. Derfor kan man sige, at det på sin vis er miljøvenligt, da de hjælper med at genbruge allerede skabte kemiske midler, frem for at smide dem ud.

Hvis du er interesseret i en mere teknisk gennemgang af de forskellige kemiske bestanddele, kan du læse mere om det her på Gordner. Hvis du er kemiinteresseret, vil det give dig et godt svar på spørgsmålet om hvad er resin lavet af.

Epoxy resin - hobby?

Epoxy resin er et populært middel i hobbykredse, fordi det er en billig måde at lave støbning og indstøbning på.

Epoxy resin støbning (casting) kan være to ting. Den ene er at f.eks. behandle træprodukter, såsom borde, når du skal fylde sprækker i træet. Den anden er at støbe ting ud fra støbningsforme, som hvis du f.eks. laver dine egne legetøjsfigurer. Et nævneværdigt eksempel er at det er blevet populært at lave hele borde i epoxy resin.

Derudover kan epoxy også bruges til indstøbning. Modsat epoxy resin støbning kan du - i stedet for at forme ting med en støbningsform - også indstøbe genstande inde i epoxy. Her finder hobbyister på mange kreationer. Du kan indstøbe blomster, billeder, mønter... Nogle indstøber glitter, som skaber en flot "tegning" indstøbt i en klar, gennemsigtig blok. Fordelen ved epoxy resin er, at du kan indstøbe næsten hvilken som helst materiale i det og få det til at se flot ud. Denne slags indstøbninger kan være en meget fin og kreativ gave.

Her på siden tiltrækker vi især mange vandorienterede hobbyister, som bruger epoxy til behandling af deres kajak, surfbræt, eller båd.

Hvis du har brug for vejledning

Når du køber epoxy resin til hobby, skal du være ekstra opmærksom på hvilken resultat du vil skabe, da ikke alle produkter er ens. Når du klikker rundt mellem valgmulighederne her på Gordner, kan du ved hvert produkt læse om, hvilke anvendelser det passer til.

Er du usikker, er du også velkommen til at kontakte os på 40134018 eller ved at sende en besked igennem https://gordner.dk/kontakt/.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er resin? Epoxy resin til dit projekt | Gordner.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Epoxy resin er et syntetisk middel, som bruges som bindingsmiddel (tænk superlim, bare i større mængder) og som coating (belægning) til materialer, som skal hærdes mod vand. Resin kan oversættes fra engelsk som harpiks, og harpiks giver et godt billede af produktet: en klæbrig substans, som bliver tyk og derefter hård efter noget tid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hovedparten af alle grundstoffer er metaller, så som jern, kobber, aluminium, zink, guld, sølv, krom, og nikkel.
Det er kun en lille del af de metalliske grundstoffer der har industriel betydning.
Grunden til den udbredte brug af metallers er deres gode egenskaber hvad angår styrke og deformationsevne.

Korndannelse

De metaller vi anvender består af mange krystaller (ofte kaldt korn) som hver har sit gittermønster.
Når metal går fra flydende form til fast form dannes der mange steder i det smeltede materiale kim, kimens vokser til korn som til sidst danner krystaller.
Krystallernes størrelse afhænger af afkølingshastigheden, jo hurtigere afkøling jo mindre krystaller. Afkøles metallet i fri luft vil krystallerne blive ca. 0.1 mm. Ved en hurtig afkøling bliver metallet finkornet og krystallerne får en størrelse på mindre end 0.01 mm.
Størrelsen af krystallerne betyder meget for metallets styrke.
Metal med store krystaller (grovkornet) har mindre styrke end metaller med små krystaller (finkornet).
Dannelsen af nye krystaller i kolddeformeret stål kan delvis foregå i størknet materiale og kaldes rekrystallisering eller udglødning.

Korndannelse

Krystaller

Hvis man ser et stykke poleret og ætset metal under mikroskop, kan man se metallets krystaller som et uregelmæssig mønster.
Krystallerne som er vist på billedet i snit er rummelige, de har en længde en bredde og en højde.
Zonen hvor de enkelte krystaller støder sammen kaldes korngrænsen.

Mikrobillede af stål med 0,2% kulstof

Krystalblok

Krystallerne er opbygget af et stor antal atomer, atomerne er ordnede i et gitter.
Billedet viser en krystalblok med et kubisk gitter.
Elementarcellen er krystalblokkens mindste del, her vist med rødt.
Den viste kubiske gitterform har et atom i hvert hjørne, i alt 8

Krystalblok.

Fælles atomer

Enhedscellerne i en krystalblok har fælles atomer med nabocellerne.
Som det ses på tegningen er det kun de elementarceller der er placeret i hjørnerne der har selvstændige atomer.

De grønne atomer er fælles med nabocellen.

Krystalgitter

Kubisk rumcentreret gitter
Gitteret har form som en terning med et atom i hvert hjørne samt et atom i centrum. I alt 9 atomer.
Findes bl.a. i:
ren jern, krom, molidæn,wolfram og vanadium.

Kubisk fladecentreret gitter
Gitteret har form som en terning med et atom i hvert hjørne samt et atom på hver flade. I alt 14 atomer.
Findes bl.a. i:
Kobber, nikkel, sølv, guld og aluminium

Heksagonalt gitter
Gitteret har form som to sekskanter, med et atom i hver sekskanter hjørner samt i sekskantens centrum. I midten er der yderligere 3 atomer. I alt 17 atomer.
Findes bl.a. i:
Zink og magnesium.

Nogle metaller kan skifte fra en gitterform til en anden.
Ren jern er kubisk rumcentreret, men ved opvarmning til over 906º ændres gitterformen til kubisk fladecentreret.
Det er denne ændring i gitterformen der gør at jern kan hærdes.

Der er forskel på hvor tæt pakket atomerne er i de tre gitterformer.
Metallers evne til deformation afhænger bl.a. af hvor tæt atomerne er pakket.
En løs pakning er vanskeligere at deformerer end en tæt pakning.

Ved en løs pakning falder atomerne ned i det underliggende lag dermed kræver det mere kraft for at deformerer.

Ved en tæt pakning glider atomerne på det underliggende lag og kræver mindre kraft for at deformerer.

Når man bøjer, strækker eller stukker metaller sker en væsentlig del af
deformationen ved at atomerne forskydes langs de såkaldte slipplaner.

Slipplanet er vist på tegningerne som en grå flade. Pilene på tegningen viser slipretningen.
Der er kun vist et slipplan på hver tegning, men man kan lægge andre slipplan ind som har det samme mønster.
Den deformation der kræver mindst kraftpåvirkning sker i pilenes retning.

De 12 slipplan i
kubisk rumcentreret.

Kubisk rumcentreret gitter
Har i alt 12 slipplan og kræver stor kraftpåvirkning.

Kubisk fladecentreret gitter
Har i alt 24 slipplan og kræver lille kraftpåvirkning.

Heksagonalt gitter
Har kun 1 slipplan. Kan være vanskelig at deformerer da den kraftpåvirkning metallet påvirkes med ikke har store chancer for at have samme retning som slipplanet.

Gitterfejl
Næsten alle de metaller vi bruger har uregelmæssigheder i krystalgitteret. Disse gitterfejl kan opstå under gitteropbygningen når metallet størkner, ved varmebehandling, svejsning og deformation.

Perfekt krystalgitter

Substitutionsatom, kan være et mindre atom fra et legeringsstof der optager en plads i gitret.

Substitutionsatom, et stor fremmedatom, optager en plads i gitteret. De omkringliggende elementarcellerne påvirkes.

Indskudt atom, et lille fremmedatom der ikke optager plads i gitteret.

Indskudt atom, et stor fremmedatom. De omkringliggende elementarcellerne påvirkes.

Vakance, der mangler et atom i gitteret. De omkringliggende elementarcellerne påvirkes.

Dislokation = at bortrykke noget fra sin plads.
En dislokation er et manglende atom i et krystalgitter.
Der findes to former for dislokation, kantdislokation og skruedislokation.
En dislokationsfejl går helt igennem krystallet og kaldes også en liniefejl.

Kantdislokation

Ved deformation af metaller kan et mindre antal kantdislokationer være til hjælp, der skal mindre kraftpåvirkning til da atomerne bevæger sig lettere langs dislokationslinierne.
Mange og krydsende dislokationer hæmmer deformeringen.
I ubearbejdet materiale er der mellem 100 og 1000 dislokationer pr. cm2.
Efter deformation ved f.eks. valsning bukning eller stukning stiger antallet betydelig.
I meget stærkt deformeret materiale kan der være 1.000.000.000.000 pr. cm2.

Deformationshærdning
Deformeres et metal ved koldeformation, valsning eller bukning, vil det kræve større kraft at deformerer det yderligere.
Metallet er blevet stærkere ved deformationen, der er sket en deformationshærdning.
Ved deformationen har metallet fået et større antal krydsende dislokationslinier.
Processen bruges til hærdning af f.eks. kobber og aluminium der ikke kan hærdes på anden måde.

Se leverandører af krystaller
Formler, formelsamling og teknisk viden, se her

# data[].attributes.attachment_link.description
Hovedparten af alle grundstoffer er metaller, så som jern, kobber, aluminium, zink, guld, sølv, krom, og nikkel. Det er kun en lille del af de metalliske grundstoffer der har industriel betydning. Grunden til den udbredte brug af metallers er deres gode egenskaber hvad angår styrke og deformationsevne.

# data[].attributes.body
Vejledning kommer snarest

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En bladsamling kan bruges på alle de steder, hvor to stykker træ krydser hinanden. Og det er ligegyldigt, om der er tale om små lister til terrassehegnet eller kraftigt tømmer til redskabsskuret. Samlingen er ikke bare flot snedkerarbejde. De store limflader gør den væsentligt stærkere, end hvis de to stykker træ blot skrues sammen eller samles med bygningsbeslag.

LÆS OGSÅ: Drejebænk - trænørdens bedste legetøj

Opmåling og markering

Det vigtigste at være opmærksom på, når man ønsker at lave en bladsamling af træ er at være meget omhyggelig med både opmåling og optegning af de steder, hvor du skal lægge snittene i træet. Når du laver en bladsamling er det meget vigtigt, at træet ikke kan bevæge sig i selve samlingen, da det gør bladsamlingen svag. Derfor er det vigtigt, at du får målt rigtig op, så du på den måde er sikker på, at de to stykker træ passer perfekt ind i hinanden.

Redaktionen anbefaler: Flotte træsamlinger uden beslag

Varianter af bladsamlingen

I denne artikel vises den udgave af bladsamlingen, der er mest almindelig - nemlig den, hvor to stykker træ af samme dimension krydser hinanden i en ret vinkel, og hvor begge stykker forsænkes helt i plan med hinanden.

Men samlingen kan have mange andre vinkler end de traditionelle 90 grader. Og den kan både være et stykke inde på træet eller helt ude i hjørnet. Bladsamlingen kan også bruges, når to stykker tømmer skal forlænges, fx til vandrette remme på en overdækning. Og endelig findes varianter, hvor to krydsende dele ikke forsænkes helt i plan.

På billedet herunder kan du se eksempler på forskellige varianter af bladsamlingen.

UDSAVNING OG SAMLING

Alternative værktøjer

De små parallelle snit laves nemmest og mest præcist på en kapsav eller en bordrundsav.

Men en almindelig håndrundsav dur også. Det kan også lade sig gøre at save snittene med en fintandet håndsav, men det kræver stor omhyggelighed at få dybden præcis.

Lidt nemmere er det, hvis der er tale om en hjørnebladssamling, der kun kræver to snit med håndsaven.

# data[].attributes.attachment_link.description
En bladsamling kan bruges på alle de steder, hvor to stykker træ krydser hinanden. Og det er ligegyldigt, om der er tale om små lister til terrassehegnet eller kraftigt tømmer til redskabsskuret. Samlingen er ikke bare flot snedkerarbejde. De store limflader gør den væsentligt stærkere, end hvis de to stykker træ blot skrues sammen eller samles med bygningsbeslag.

# data[].attributes.body
Vejledning i programmet RDworks.
RDworks, er det program det "taler" med lasercutteren. Det er dog ikke så godt til at tegne i. Ønsker man at lave sine egne designs, så brug i stedet "Inkscape", som du finder her.

# data[].attributes.body
Vejledning kommer snarest

# data[].attributes.body
Vejledning kommer snarest

# data[].attributes.body
Vejledning kommer snarest