# data[].attributes.headline
Ні я жива ,я буду вічно жити,я в серці маю те що невмирає...

# data[].attributes.subject
Ні я жива ,я буду вічно жити,я в серці маю те що невмирає...

# data[].attributes.body
Українська письменниця, перекладачка, фольклористка, культурна діячка, піонерка українського феміністичного руху. Співзасновниця літературного гуртка «Плеяда». В сучасній українській традиції входить до переліку найвідоміших жінок давньої та сучасної України.

Писала в жанрах поезії, лірики, епосу, драми, прози, публіцистики, розвинула жанр драматичної поеми в українській літературі. Працювала в галузі фольклористики (наспівала 220 народних мелодій) і активно долучалася до українського національного та жіночого рухів

# data[].attributes.headline
Маруся Чурай-400 років

# data[].attributes.subject
Маруся Чурай-400 років

# data[].attributes.body
Маруся Чурай — напівлегендарна українська народна співачка та поетеса часів Хмельниччини, яка, за переказами, жила в Полтаві. Їй приписують авторство низки відомих у народі пісень: «Ой не ходи, Грицю», «Котилися вози з гори», «Засвистали козаченьки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
КОБЗАРІ media

# data[].attributes.attachment_link.title
МАРУСЯ ЧУРАЙ - ПРАВДА чи ВИГАДКА?

# data[].attributes.headline
"Василь Симоненко - поет, якого не скорити"

# data[].attributes.subject
"Василь Симоненко - поет, якого не скорити"

# data[].attributes.body
Українському поету-шестидесятнику Василю Симоненку могло б виповнитися 90 років, натомість йому назавжди 28 років.

Український поет, журналіст, діяч українського опору, яке отримало назву шестидесятники, Василь Симоненко залишив по собі невеликий, але яскравий доробок — численні статті, театральні та літературні рецензії, три казки для дітей і доросли та збірка віршів Тиша і грім. Ще одна збірка віршів Земне тяжіння та книга Лебеді материнства були видані посмертно у 1964 та 1981 роках відповідно. А в 1995 році він посмертно став лауреатом Шевченківської премії.

# data[].attributes.attachment_link.title
Творчість В. Симоненка

# data[].attributes.body
Життя та творчість Тараса Шевченка. Тарас Шевченко "Борітесь, і поборете!" Т.Шевченко. Тарас Григорович Шевченко, кобзар свого народу.

# data[].attributes.attachment_link.title
З ДНЕМ НАРОДЖЕННЯ ТАРАСЕ! (7 цікавих фактів з життя Шевченка)

# data[].attributes.headline
Олена Пчілка-цікаві факти

# data[].attributes.subject
Олена Пчілка-цікаві факти

# data[].attributes.body
Мало хто знає, що Олена Пчілка – це творчий псевдонім Ольги Петрівни Косач, аристократики з міста Гадяч, що на Полтавщині, рідної сестри славетного професора Михайла Драгоманова і дружини впливового юриста, статського радника Петра Косача, мами шістьох дітей, серед яких Леся була аж п’ятою за рахунком.

Факт 1. Олена Пчілка була жінкою-піонеркою в багатьох сферах

Пані Косач у свої часи була видатнішою за свою знамениту доню. Її поважали не лише як господиню великої зразкової сім’ї, а й за її публіцистику і перекладацький фах: вона адаптувала світову класику – від Овідія до Гюго, написала чимало літературно-критичних статей про Старицького, Гребінку, Лисенка.

Її збірку віршів «Думки-мережанки» цитувала вся тодішня творча еліта, а її прогресивність захоплювала не лише жінок, а й чоловіків

Факт 2. Пчілка була першою українкою, чий чоловік пішов у… декретну відпустку

Після народження Лесі Ольга Петрівна дуже погано почувалася, і їй приписали відпочинок на курорті, куди вона й поїхала, залишивши чоловіка з немовлям. Петро Косач спеціально для цього взяв відпустку на службі, а працював він, між іншим, головою Луцько-Дубенського з’їзду мирових посередників.

Факт 3. Олена Пчілка стала першою збирачкою і знавчинею українського орнаменту

Першою впорядкувала і видала книжку про особливості і види наших розписів, узорів з 23 кольоровими замальовками писанок і вишивок. Олена Пчілка взагалі була закохана в етнографію: записувала пісні, обряди, народні звичаї і найбільшу свою колекцію вона склала, мешкаючи з чоловіком і дітьми в Новоград-Волинському.

Відомі наші українки і на науковій ниві: ось маємо статтю про Катерину Ющенко, першу жінку-програміста.

Дослідження Пчілки «Українське селянське малювання на стінах» стало повноцінною науковою роботою

Факт 4. Вона першою запровадила моду на вишиванки серед тогочасних жінок

Олена Пчілка сміливо змінювала ошатні аристократичні сукні і пишні зачіски на народний український стрій з косою та вінком і так виходила не лише до гостей свого дому, а й в люди – у справах, на заходи, зустрічі, що в час русифікації і заборони усього українського було викликом.

Факт 5. Вона першою з жінок взялася модернізувати і реформувати українську мову

Мову століттями спрощували до рівня сільських говірок. І Олена Пчілка разом зі Старицьким, Франком, а потім з донькою Лесею Українкою взялася за реформування мови. Саме Олені Пчілці, наприклад, належать звичні зараз, а колись неіснуючі слова «палкий», «променистий».

Факт 6. Пчілка видала перший феміністичний альманах «Перший вінок»

Ольга Петрівна заснувала його разом з подругою Наталією Кобринською у Львові і давала можливість видатним жінкам того часу – письменницям, активісткам друкувати свої оповідання, маніфести, роздуми. В цьому альманасі Олена Пчілка публікувала й свої феміністичні оповідання.

Для натхнення та мотивації радимо прочитати у нас історію про дітей видатних українців, які не поступилися у здобутках батькам.

Олена Пчілка написала три феміністичні твори: «Товаришки», «За правдою», «Світло добра і любові»

На фото: Олена Пчілка з донькою Лесею Українкою

Факт 7. Ольга Косач – перша жінка-борець за українську мову

Ольга Петрівна всіма силами протистояла русифікації – навіть дітей не віддавала до російськомовних шкіл, навчаючи їх вдома. На відкритті пам’ятника Котляревському в Полтаві Олена Пчілка демонстративно виступила українською, попри царську заборону і ризик арешту. Вона була єдиною жінкою, яка увійшла і поїхала в складі делегації українських інтелігентів на перемовини до царського прем’єра добиватися скасування заборони друкувати книжки і викладати в школах українською.

Факт 8. Понад 10 років була видавцем патріотичного журналу «Рідний Край»

За власний кошт видала «Співомовки» Степана Руданського і скуповувала українські книжки для клубної бібліотеки. За більшовиків, у 1920 році, під час святкування дня народження Тараса Шевченка у Гадяцькій гімназії Ольга Петрівна огорнула погруддя поета національним синьо-жовтим стягом.

За націоналістичні виступи Пчілку навіть хотіли заарештувати, але відпустили за умови виїзду з міста

Факт 9. Ольга Петрівна стала першою жінкою-академіком

З 1925 року член-кореспондент Всеукраїнської академії наук, створеної після встановлення радянської влади. Працювала в різних наукових комісіях аж до смерті у 1930 році. Фактично, статус академіка і поважний вік врятував Олену Пчілку від репресії за антибільшовицькі погляди. Коли до неї, вже вісімдесятирічної, прийшли чекісти з ордером на арешт, то просто зжалилися і залишили вдома.

Є і радісне, і сумне у долі українського письменника Всеволода Нестайка, гадаємо, кожен відкриє для себе письменника по-новому.

Факт 10. Ольга Петрівна померла на руках однієї з доньок

Саме ця донька – Ольга Косач-Кривинюк в роки війни вивезла і зберегла частину сімейного архіву за кордон. Завдячуючи цьому, ми зараз маємо змогу розглядати на вицвілих світлинах розумницю, модницю, красуню – видатну українку Олену Пчілку.

# data[].attributes.attachment_link.title
Олена Пчілка - українка, забута своєю країною.

# data[].attributes.headline
Поетична муза Лесі Українки

# data[].attributes.subject
Поетична муза Лесі Українки

# data[].attributes.body
25 лютого виповнюється 152 роки від дня народження Лесі Українки - української поетеси, драматурга і громадської діячки, класика української літератури.

Леся Українка — одна з найвизначніших постатей в історії української літератури. По собі вона залишила великий літературний доробок - вражаючі поеми, прозові твори, вірші, публіцистичні статті, переклади світової класики.

# data[].attributes.headline
Василь Стус-поет, людина , громадянин. (85 річниці від дня народження) 

# data[].attributes.subject
Василь Стус-поет, людина , громадянин. (85 річниці від дня народження) 

# data[].attributes.body
Незборима душа Василя Стуса
Поет рідкісного таланту, який обрав долю борця. Із 47-ми років життя 13 провів у радянських слідчих ізоляторах, карцерах, одиночних камерах, мордовських таборах, на Колимі, на каторжній роботі в шахті. Його позбавляли побачень з рідними, вилучали вірші, листи й рукописи, знущалися фізично й намагалися знищити морально. «То був чоловік, який говорив і писав за будь-яких обставин ясно, як перед Богом, і платив за це життям», – писав про нього Євген Сверстюк. Тому значення Василя Стуса більше, аніж талановитого поета, публіциста, перекладача й літературознавця. Він був і залишається «голосом сумління у світі розхитаних і розмитих понять честі, правди, порядності».
6 січня виповнюється 85 років з дня народження українського поета, патріота, борця за волю і Незалежність України Василя Стуса. В бібліотеках нашої громади організовані книжкові виставки, проводяться Стусівські читання, літературні години, уроки історичної правди, присвячені його життю і творчості.
Його ім'я – символ нескореності і любові до України, вільної, Незалежної, гордої і сильної. Нам, нащадкам борців за щасливу долі України, і належить зробити її такою, про яку мріяли найкращі сини і дочки нашої держави.

# data[].attributes.headline
300 років від дня наодження Григорія Савовича Сковороди

# data[].attributes.subject
300 років від дня наодження Григорія Савовича Сковороди

# data[].attributes.body
Григорій Сковорода — український поет, філософ, гуманіст, педагог. Народився в Чорнухах на Полтавщині у козацькій родині. Навчався у Києво–Могилянській академії. Автор збірок «Сад божественних пісень» та «Байки харківські».

# data[].attributes.attachment_link.title
Г. Сковорода

# data[].attributes.headline
Талант проти долі

# data[].attributes.subject
Талант проти долі

# data[].attributes.body
Бібліотека презентує мистецьку вітальню творчістю Соломії Крушельницької, ознайомимо вас ближче із жінкою, яка зробила свій надважливий внесок у розвиток світової оперної історії. Вперше Соломія засяяла на сцені у 1893 році. Тоді у квітні, на сцені Львівського театру Скарбка (сьогодні - Національний академічний український драматичний театр ім. Марії Заньковецької), вона дебютувала у партії Леонори в опері “Фаворитка” Г. Доніцетті.
Соломія Амвросіївна Крушельницька, народилася 23 вересня 1872 року в селі Білявинцях на Тернопільщині в сім’ї священика Амвросія мати: Теодора з дому Савчинська. Брати: Антон , Володимир Сестри: Ганна, Емілія, Осипа, Олена. Серед племінників: Одарка Бандрівська -музуколог, Ярослава Музика, Ольга Шухевич. Дитинство її пройшло у селі Біла під Тернополем. Маленькою навчилася грати на фортепіано, а в десятирічному віці співала в хорі «Руської бесіди» у Тернополі. У 1891-1893 роках навчалася у Львівській консерваторії, яку закінчила зі срібною медаллю та дипломом з відзнакою. 15 квітня 1893 року дебютувала у Львівській опері в партії Леонори («Фаворитка» Г.Доніцетті») та Сантуци в опері «Сільська честь» П. Масканії. Після знайомства з італійською співачкою Джеммою Беллічоні, що перебувала у Львові на гастролях, Крушельницька їде у Мілан, де навчається з травня 1893 року в студії професорів Копті та Фаусти Креспі. 1894 року підписує контракт із Львівською оперою, співає в операх «Фауст», «Трубадур», «Бал-маскарад», «Африканка», «Галька». Листується з письменниками Михайлом Павликом, Іваном Франком. З січня 1895 року співає у Львівській опері в «Манон Леско», згодом студіює у Відні у професора Генсбахера. Того ж року співає у Краківській опері. 1896 року здійснює гастролі в Кремоні, Зарі, Кракові,
Королева Опери , славетна українка Соломія Крушельницька!!! Світ і Батьківщина Вас пам'ятає і вшанує пам'ять про Вашу велич у вокальній світовій культурі достойними заходами.

Світла пам'ять Вам.

# data[].attributes.headline
115 років від дня народження Олега Ольжича

# data[].attributes.subject
115 років від дня народження Олега Ольжича

# data[].attributes.body
Презентація ознайомить користувачів та відвідувачів бібліотеки з життєвим шляхом Олега Ольжича, його творчістю.

21 липня 1907 народився Олег Ольжич (Олег Кандиба), український поет, археолог, політичний діяч. Син поета та письменника Олександра Олеся (Кандиби). Олег Ольжич на власні очі бачив, як народжувалась українська державна самостійність у горнилі Перших визвольних змагань (1917-1922). Пасивність народної маси, більшовицька пропаганда і бажання миру та хліба призвели до поразки й подальшої окупації Батьківщини ворогом. Свою молодість Олег Ольжич провів на чужині — у Берліні та Празі, де сформувався як поет, а згодом долучився до націоналістичного руху під проводом полковника УНР Євгена Коновальця.

# data[].attributes.attachment_link.title
Олег Кандиба

# data[].attributes.headline
Буктрейлер за твором Федько-халамидник В. Винниченка

# data[].attributes.subject
Буктрейлер за твором Федько-халамидник В. Винниченка

# data[].attributes.attachment_link.title
Буктрейлер Федько-халамидник

# data[].attributes.headline
До 150-річчя від дня народженя Лесі Українки

# data[].attributes.subject
До 150-річчя від дня народженя Лесі Українки

# data[].attributes.attachment_link.title
Леся УКраїнка

# data[].attributes.headline
Тематична виставка 

# data[].attributes.subject
Тематична виставка 