# data[].attributes.body
Psykoosi = Todellisuuden tajun vakava häiriintyminen, joka ilmenee useimmiten harhaluuloina ja aistiharhoina

Psykoosisairauksia ovat mm. harhaluuloisuushäiriö, lyhytkestoinen psykoosi ja skitsofrenia

Kaikkien psykoosien elämänaikainen esiintyvyys on Suomessa n. 3.5% - Ei-mielialaoireiset psykoosit olivat merkittävästi mielialaoireisia psykooseja yleisempiä. Yleisimpiä psykoosit olivat keski-ikäisille miehillä ja +65-vuotiailla naisilla. Eniten psykooseista kärsitään Pohjois- ja Itä-Suomessa.

# data[].attributes.body
OIREET:
- Henkisiä oireita on esim. voimakas ahdistuneisuus, stressi, huolestuneisuus
- Fyysisiä on esimerkiksi vatsakivut

- Oireet ovat pitkäaikaista ja usein yksilöllisiä

# data[].attributes.body
OIREET:
- Voimakas pelko-, jännitys- ja pakokauhun tila
- Sympaattinen hermosto aktivoituu  ja aiheuttaa esim. hikoilua, vatsavaivoja, sydämmentykytystä ja rintakipuja

- PANIIKKOKOHTAUKSET TOISTUU!
- Yksilöllistä

# data[].attributes.body
- tiettyyn asiaan kohdistuva voimakas, pysyvä ja hallitsematon pelko
- yleisiä fobioita ovat eläimiin, erilaisiin ympäristöihin tai tiettyihin tilanteisiin kohdistuvat
- pelko aiheuttaa tiettyjen asioiden ja tilanteiden välttelyä
- ihminen itse yleensä tiedostaa pelon kohteen ja sen että kohde ei ole oikeasti vaarallinen mutta silti pelkää

# data[].attributes.body
-Maniajakson tyypillisiä piirteitä ovat mielialan ja aktiivisuuden kohoaminen, puheliaisuus yms
- Maniaan voi liittyä myös psykoottisia oireita, kuulo- ja näköharhoja sekä harhaluuloja. Tällöin kyseessä on psykoottinen mania. Harhaluulot ovat yleensä suuruusharhaluuloja.

# data[].attributes.body
Mielenterveyshäiriö, jonka kesto on yhdestä vuorokaudesta kuukauteen. Henkilöllä voi ilmetä harhaluuloja, aistiharhoja ja selvästi hajanaista puhetta sekä käytöstä. Lyhyen psykoottisen vaiheen jälkeen henkilön toimintakyky palaa entiselleen. Lyhytkestoisen psykoosin voi laukaista esimerkiksi traumaattinen tapahtuma, hyvin voimakas stressi tai päihteiden käyttö

# data[].attributes.body
- välttämiskäyttäytyminen (ahdistusta tuottavien asioiden välttely)
- autonomisen hermoston suuri aktivaatio
- kognitiivisten tunteiden kapeutuminen
esim. taipumus märehtimiseen
- altistus päihteiden käyttöön
- psyykkisesti voimakkaat kielteiset tunteet
-

# data[].attributes.body
= mielenterveyshäiriöt, joissa keskeistä on mielialan pitkäaikainen muutos

esim. maniatilat, masennustilat, kaksisuuntainen mielialahäiriö

Hoitomenetelmä riippuu häiriöstä ja häiriön laadusta

# data[].attributes.body
- tarkoittaa pitkäaikaisia jäykkiä ajatus- ja käyttäytymismalleja
- aiheuttaa kärsimystä ja sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmia
- esiintyy esim. joustamattomuutena kovan stressin yhteydessä tai muiden syyttämisenä omista ongelmistaan
- voidaan todeta, jos jäykkyys ja joustamattomuus ovat toistuvia ja pitkäaikaisia piirteitä
- piirteet ovat usein havaittavia jo lapsuudessa ja nuoruudessa ja jatkuvat läpi elämän (aikuisena ilmestyvien piirteiden pohjalta ei ole tapana diagnosoida)
- vaikea luopua haitallisista käyttäytymismalleista, koska ne koetaan osana itseä
- ei välttämättä varsinainen mielenterveyshäiriö vaan persoonallisuuden ääri-ilmentymä

# data[].attributes.body
Psykoosille ei ole yksiselitteisteistä syytä, vaan sairastumiseen vaikuttavat eri tekijät. Merkitystä on todettu olevan rauskauden ja syntymän aikaisilla vammoilla ja kehityshäiriöillä.

Eri perinnölliset tekijät lisäävät alttiutta sairastua psykoosiin. Se on todettu kaksos- ja adoptiotutkimuksilla, mutta mitään yksittäistä "psykoosigeenieä" ei ole löydetty. Ympäristö on myös yksi tekijä, joka voi lisätä alttiutta sairastua.

Päihteet ja erityisesti kannabiksen käyttö lisää riskiä sairastua psykoosiin. Lapsuuden toistuva väkivalta ja laiminlyönti näyttävät olevan yleisempiä psykoosiin sairastuneilla verrattuna psyykkisesti terveisiin henkilöihin

# data[].attributes.body
Pitkäaikainen psykoosisairaus. Diagnoosi skitsofreniasta annettaan, jos henkilöllä on esiintynyt vähintään kuukauden ajan sekä positiivisia että negatiivisia oireita.

Positiiviset oireet:
- Tarkoittaa normaaliin psyykkiseen toimintaan verrattuna ylimääräisiä oireita.
- Näitä oireita ovat: harhaluulot, aistiharhat sekä käytöksen ja puheen sekavuus.

Negatiiviset oireet:
- = puutosoireet
- Tarkoittaa tunneilmaisun vaikeutta, puheen köyhtymistä sekä tahdottomuutta.

Skitsofrenia -diagnoosin saaneilla on siis selkeitä ja laajoja neurobiologisia sekä kognitiivisia poikkeavaisuuksia. Näiden kehittymisen taustalla on monimuotoisia altistavia ja haavoittavia tekijöitä. Geneettistä altiutta pidetään merkittävän suuressa roolissa. Diagnoosin saaneiden oireet voivat vaihdella hyvinkin suuresti, jonka takia on ehdotettu, että skitsofreniaa tulisi kuvata yhtenä oireyhtymänä nykyisen tautiluokituksen sijaan.

# data[].attributes.body
Psykoosien hoitoon käytetään moniammatillista yhteistyötä. Lääkehoidon lisäksi tarvitaan kuntoutusta, joka räätälöidään kunkin henkilön tarpeiden mukaan. Keskeisiä kuntoutusmuotoja ovat oireidenhallintaryhmät, arkielämän ja sosiaalisten taitojen harjoittelu, ammatillinen kuntoutus sekä psykoterapeuttiset hoitomuodot.

# data[].attributes.body
Mielenalahäiriöihin kuuluu masennus, ahdistushäiriöt ja päihdehäiriöt

# data[].attributes.body
vakava masennustila, jossa ilmenee sekä masennusoireita, että psykoottisia oireita
psykoottiseen masennukseen liittyy harhaluuloja ja aistiharhoja

# data[].attributes.body
Oudot ja erikoiset piirteet (epäluuloisuus, eristäytyneisyys, psykoosipiirteisyys), epävakaat piirteet (epäsosiaalisuus, epävakaus, huomionhakuisuus, narsistisuus), ahdistuneisuuden piirteet (estyneisyys, riippuvaisuus, vaativuus/pakko-oireinen)

# data[].attributes.body
-  psykoterapia
- kognitiiviset        psykoterapiamuodot
-  lääkitys (SSRI-lääkkeet)
- hoito vaihtelee oireiden ja diagnoosin perusteella

# data[].attributes.body
Mania: Kohonnut, ärtynyt ja kiihtynyt mieliala, jonka kesto vähintään viikon. Yleisimpiä oireita on unen tarpeen väheneminen.
Manian lievempi muoto:hypomania

Hoitokeinoja:lääkitys, terapia..Apuna sairauden hyväksyminen, avoimuus..

# data[].attributes.body
Kaksisuuntainen mielialahäiriö: häiriö, jolle tyypillistä eriasteisten, toimintakykyä heikentävien maniatilojen ja masennutilojen vaihtelu

Mahdollisia hoitokeinoja ovat muun muassa lääkitys ja psykoterapia

# data[].attributes.body
eli addiktiot:pakonomaista tarvetta johonkin aineeseen tai toimintaan. Esim.päihderiippuvuus,peliriippuvuus

Hoitomenetelmät: Keskeistä halu parantua, vertaistukiryhmät, katkaisu- ja vieroitushoidot, lääkkeet

# data[].attributes.body
-Henkilö pelkää tai jännittää jotain tiettyä tilannetta jossa joutuu tekemisiin muiden kanssa tai tarkkailun kohteeksi
- Pelkoa herättävä tilanne voi aiheuttaa paniikkikohtauksen
- Sosiaalisten tilanteisen pelosta kärsivät ovat usein täydellisyyteen pyrkiviä ja pelkäävät norm. enemmän arvostelua ja hylätyksi tulemista
- Sosiaalisten tilanteiden pelosta kärsii noin 5% aikuisväestöstä, joka on päivittäistä elämää haittaavaa
- Hoitona toimii pelon kohtaaminen, sekä ammatillinen tuki

# data[].attributes.body
- toistuvat pakkoajatukset ja -toiminnot
- vaikea päästä eroon
- ajatuksia, jotka aiheuttavat voimakasta ahdistusta, pyritään torjumaan pakkotoiminnoilla
- usein ajatus siitä, että asian jättämättä tekeminen johtaa katastrofaalisiin seurauksiin –> pakkotoiminnot
- esim. toistuva käsien peseminen, siivoaminen, tarkistaminen, laskeminen
- toimintojen tarkoituksena ei ole tuottaa mielihyvää, vaan lievittämää pakkoajatusten aiheuttamia negatiivisia tuntemuksia kuten ahdistusta tai estämään jotakin pelottavaa tapahtumasta
-

# data[].attributes.body
Keskeisiä oireita ovat syömiseen, ruokaan, painoon tai liikuntaan liittyvät pakkoajatukset ja niihin liittyvä epänormaali käytös.

Anoreksia: eli laihdutushäiriö, jota määrittää pakonomainen laihduttaminen, voimakas painonnousun pelkääminen ja energiansaannin rajoittaminen.

Bulimia: eli ahmishäiriö tarkoittaa oireilua, jossa keskeistä ovat ahmiminen ja tähän liittyvä pakonomainen oksentelu sekä muut keinot välttää lihomista.

# data[].attributes.body
Paniikkikohtaus tarkoittaa äkillisesti tulevaa ja hyvin voimakasta pelon, ahdistuksen ja pakokauhun tunnetta.

Kohtauksessa sympaattinen hermosto aktivoituu ja aiheuttaa fyysisiä oireita, kuten sydämentykytys, rintakipu, hikoilu, vapina ja/tai vatsakipu.

Yksittäiset paniikkikohtaukset ovat yleisiä, mutta ne ovat vaarattomia ja ohimeneviä

# data[].attributes.body
Keskeisiä oireita muun muassa ovat masentunut tai ärtynyt mieliala, kohtuutonta itsekritiikkiä, mielenkiinnon tai mielihyvän kokemisen puuttuminen ja uupumus/väsymys.

Hoitokeinoja on lääkitys ja psykoterapia.

# data[].attributes.body
Masennushäiriöt kansaterveyden kannalta keskeisin mielenterveyshäiriö.
Aikuisista vuoden aikana vakavasta masennushäiriöstä kärsii ainakin 5%.

Aiheuttajia: ympäristön vaikutus, psyykkinen itsesäätely, sosiaalinen vuorovaikutus biologiset tekijät esim.perimä

# data[].attributes.body
Vaikka persoonallisuushäiriöt ovat  henkilön persoonallisuudelle ominaisia itsepintaisia reaktio- ja käytöstapoja, niiden jäykkyys ja joustamattomuus saattaa iän myötä keventyä. Jos henkilö itse kärsii itselleen ominaisesta kokemisen tavasta ja käytöksestä, hän voi kuitenkin huomattavastikin hyötyä tiiviistä psykoterapiasta. Psykoterapiassa käytetään sekä psykoanalyyttistä että erilaisia kognitiivis-käyttäytymisterapeuttisia lähestymistapoja. Psykoterapian päämääränä on oppia tunnistamaan ja hallitsemaan uudella tavalla jäykkien käytöstapojen taustalla olevia ahdistavia tunnemuistoja. Käytöksestään ja sen seurauksista huolestuneen henkilön kannattaa kääntyä psykiatrin tai psykoterapeutin puoleen.

# data[].attributes.body
Irmeli, Rynkky, Mantu, Inkku, Norppa, Köpönen

# data[].attributes.headline
Oona, Kaapo, Enni, Laila, Marika, Yöönis

# data[].attributes.subject
Oona, Kaapo, Enni, Laila, Marika, Yöönis