# data[].attributes.body
Valaanpyyntiä on jatkettu 1800-luvulta nykypäivään asti, sen vuoksi yli 5 milj. valasta on pyydystetty ja tapettu, minkä vuoksi jäljellä on vain alle 80 000 valasta maailmassa. (Kaikkia alueita ei olla tarkistettu, mutta suunnilleen arvioitu summa.) Joten sanoisin, että kyseessä on enemmänkin ihmiset kuin perustajanvaikutus tai pullonkaulailmiö, koska vaikka valaat ovat suvullisia lisääntyjiä, minkä vuoksi kestää kauemmin löytää kumppani niitä silti oli hyvin paljon maailmalla ja olivat levittäytyneet kauas, ovat pystyneet sopeutumaan ongelmitta. Ympäristö & valaat ei ole ongelma vaan ihmiset.

# data[].attributes.body
Tietyt geenimuodot yleistyvät ja tietyt vähenevät tai kokonaan häviävät. Tästä hyvä esimerkki on hirvienlapio- ja hankosarvet; noin sata vuotta sitten kanta oli pieni ja vaarassa hävitä kokonaan, ja metsästyksen seurauksena hävisi kokonaan lapiosarvinen tyyppi ja populaation jäi vain hankasarvisia.

# data[].attributes.body
Kun katsotaan valaiden evoluutiota, siellä ainoita sattumia on, esim. abioottinen tapahtuma, mikä edellytti valaiden ulkonäön ja fyysisen muuntelun siihen tulokseen, miltä se tänä päivänä näyttää. Mutta ihmisten jäljiltä ei ole/vielä ole löytynyt muutoksia niiden fyysisessä ulkonäössä.

# data[].attributes.body
Uuden populaation perustamisen aiheuttama erityistapaus populaation pullonkaulasta, kun perustajapopulaatio on pieni.

# data[].attributes.body
Evoluutioteorian käsite tapahtumalle, jossa yli 50 % populaatiosta tai ekosysteemin lajeista tuhoutuu (esim. Syynä olla äkillinen kuolleisuuden kasvu tai lisääntymisen estyminen).

# data[].attributes.body
Valaiden välillä on selvästi geenivirtaa, kun katsoo miten ne ovat muuttuneet eri lajeiksi ja -näköisiksi.

# data[].attributes.body
Geenivirta lisää populaation perinnöllistä muuntelua ja vähentää perinnöllisten muuntelun eroja geenivirtaan osallistuvien populaatioiden välillä.

# data[].attributes.body
Valas laji on levittäytynyt eri populaatioiksi. (Vas. alakulma näkyy sen levinneisyys)

# data[].attributes.body
Valaat ovat levittäytyneet laajalle, josta taas on syntynyt eri lajeja (hetulavalaat & hammas valaat), joten siinä on tietyissä osin osana hajottavaa valintaa. Myös näkyy suuntaavaa valintaa siinä mielessä, koska taas kerran laji on levittäytynyt suurin piirtein kaikkialle maapallolle, on niissä paikoissa laji sopeutunut uuteen ympäristöön ja muuntautunut uudemman näköiseksi sen takia (Esim. kaskelotti ja sarvivalas).

# data[].attributes.body
Karsii äärityyppejä, suosii keskivertoja tietyn ominaisuuden suhteen.

# data[].attributes.body
Sukupuoleen liittyvä perinnöllinen ominaisuus vaikuttaa pariutumismenestykseen.  (Yleisesti koiraat kilpailevat lisääntymismenestyk-
sestä
keskinäisin kamppailuin)

# data[].attributes.body
Suosii tietyn ominaisuuden suhteen äärityyppejä.

# data[].attributes.body
Suosii jonkin ominaisuuden ääripäätä.

# data[].attributes.body
Isot aivot, hetulat, kaikuluotaus ja eristävä rasvakerros.

# data[].attributes.body
34 miljoonaa vuotta sitten yht'äkkisen viileämmän ilmastollisen kauden aikana napojen lähistön vesien viilenemisen, merivirtojen muuttumisen ja ravinteikkaan meriveden kumpuamisen vuoksi ajettiin Afrikan ja Euroopan länsirannikoilla valaita uusiin ekologisiin lokeroihin.

# data[].attributes.body
Valitsin nämä kaksi tärkeimmäksi sopeumiksi, koska tunnistamme tämän kyseisen lajin näiden ominaisuuksien avulla. Sen kauniista kaikuäänestä veden alla; huimiin purskautuksiin veden pinnalla.

# data[].attributes.body
Sieraimet liukuivat pikkuhiljaa niiden kuononpäästä taemmas kohti päälakea ja muuttuivat hengitysaukoiksi.

# data[].attributes.body
Valaiden korvat kehittyivät entistä herkemmiksi havainnoimaan vedenalaisia ääniä. Kuuloa paransivat rasvatyynyt, jotka kulkivat leuoissa niiden koko pituudelta, keräsivät värähtelyjä kuin vedenalaiset antennit ja johtivat niitä välikorvaan.

# data[].attributes.body
Ensimmäisten valaiden uskotaan todennäköisesti muistuttaneen hirviösikoja, hoikkia, virtahepomaisia laiduntajia, jotka elivät eoseeniepookin soisilla alangoilla.

# data[].attributes.body
Valaat kuuluivat sellaiseen pieneen nisäkäsjoukkoon, joka teki evoluutiossaan U-käännöksen ja jonka maaeläinrakenne palautui aistimaan, syömään, liikkumaan ja parittelemaan veden alla.

# data[].attributes.body
Valaiden ja muidenkin maaselkärankaislajien esi-isä oli lattapäinen, salamanteria muistuttanut neliraajainen, joka hilasi itsensä merestä jollekin mutaiselle rannalle n. 360 milj. vuotta sitten. Sen jälkeläisten primitiivisten keuhkojen toiminta tehostui vähitellen, varrellisista evistä kehittyi raajat ja niiden leukanivelet sopeutuivat äänten kuunteluun ilmassa veden sijaan. Nisäkkäät osoittautuivat näistä maakravuista kaikkein menestyneimmiksi.

# data[].attributes.body
Valaat ovat kehittyneet maanisäkkäistä asteittain noin viimeisen 50 miljoonan vuoden aikana.

# data[].attributes.body
On eri kokoisia 30 metristä ihan 2,7 metriin. Niiden ulkonäkökin on erilainen. Täplikkäistä, kaksivärisiin ja siitä vielä yksivärisiin. Osalla on viivoja ja osalla vain isoja täpliä mahassa. Käyttäytymisessä taas Esim. ryhävalas purskuttaa tuuheasti, kun taas etelänmustavalas purskuttaa V-muodossa. On myös laji, jolla on monipuolinen ääntely; maitovalas, jonka ääntely on hyvin voimakasta ja voi kuulua jopa vedenpinnan yläpuolelle.

# data[].attributes.body
Ovat enemmän r-stragetisteja kuin K-stragetisteja, koska se on ihmisen jälkeen maapallon levinnein nisäkäs, sen elinympäristö on hyvin laaja, mikä suosii enemmän nopeasti lisääntyviä ja laajentuvia populaatioita ja se kilpailee ihmisten kanssa levinneisyydestä.

# data[].attributes.body
Naaraalla ja koiraalla on eri sukupuolet.

# data[].attributes.body
Naaraat kuin koiraatkin tulevat sukukypsiksi n. 5-10 vuoden iässä, milloinka ne parittelevat talvella lauhkean/ trooppisen vyöhykkeen vesissä 3-2 vuoden välein. Nisäkäsnaaraiden hedelmöittynyt munasolu kehittyy niiden kohdussa, joka sijaitsee naaraan lantiossa. Naaras on tiineenä 10-12 kuukautta. Tämän jälkeen emo imettää poikasta 7-8 kuukauden ajan.

# data[].attributes.body
Sinivalas ei voi lisääntyä suvuttomasti, mutta se auttaisi nopeammin lajin elvyttämisen tai sen laajentamisen, koska se on vaarassa mennä sukupuuttoon.

Mutta haittapuolena voi olla se että silloin kaikki sinivalaat (yleisestikin kaikki valaat) näyttäisivät vanhemmiltaan eli klooneja ts.

# data[].attributes.body
Jokainen on aina erilainen. Erilaisuus mahdollistaa sen, että aina joku voi selvitä rankimmissakin olosuhteissa, milloinka koko laji ei kuole siltä alueelta pois/ kuole sukupuuttoon.

# data[].attributes.body
Hitaampaa, vaivalloisempaa, pitää käyttää energiaa löytääkseen lisääntymiskumppanin ja sukusolujen tekemiseen.

# data[].attributes.body
Sinivalas lisääntyy suvullisesti. Suvullisessa aina tarvitaan kaksi osapuolta (tässä tapauksessa); uros ja naaras ja käytetään kahta sukusolua, mikä mahdollistaa sen että on enemmän perinnöllistä muuntelua, kuin suvuttomassa. Suvuttomassa ei tarvita toista osapuolta, vaan eliö kopioi itseään.

# data[].attributes.body
Valitsin tämän lajin, koska olen aina muutenkin ollut kiinnostunut enemmän meren elävistä. Varsinkin suurista nisäkkäistä, jotka siellä asustavat (delfiinit, valaat, hylkeet jne.) ja sillä on kiinnostava evoluutio historia.

# data[].attributes.body
Elävät joskus pienissä ryhmissä, mutta useimmiten pareittain tai yksin

# data[].attributes.body
Valailla on suuri rooli ylläpitää valtamertemme terveys.

# data[].attributes.body
kuitumaisia, säkeimättömiä veteen liukenemattomia aineita Esim. kynnen koostumus

# data[].attributes.body
Hetulavalailla kitalaessa roikkuvia sarveisaineesta rakentuneita levyjä

# data[].attributes.body
Ui suu auki krilliparveen ja ahmaisee vettä, sulkee suunsa, puristaa kielellään veden ulos suuontelosta hetuloiden läpi.

# data[].attributes.body
Syö krillejä ja planktonäyriäisiä

# data[].attributes.body
Levinnyt melkein kaikkiin valtameriin paitsi Arktiselle ja muihin pieniin osiin (huom. kuva vas. alhaalla)

# data[].attributes.body
uurteisvalaat (Balaenopteridae)

# data[].attributes.body
valaat (Cetacea)

# data[].attributes.body
nisäkkäät

# data[].attributes.body
selkäjänteiset (Chordata)

# data[].attributes.body
eläinkunta (Animalia)

# data[].attributes.body
aitotumainen (Eucarya)