# data[].attributes.headline
Bendz, Wilhelm (1830): Familien Waagepetersen

# data[].attributes.subject
Bendz, Wilhelm (1830): Familien Waagepetersen

# data[].attributes.attachment_link.title
Familien Waagepetersen - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.description
Familien Waagepetersen eller Det Waagepetersenske familiestykke er et maleri malet af Wilhelm Bendz i 1830. Maleriet er erhvervet af Statens Museum for Kunst 11. juni 1998 for 2.600.000 kr. Efter at det først kom på auktion hos Bruun Rasmussen, auktion nr. 640, 2. december 1997, kat.nr. 109; og købt af Artemis Group, London. Men efter udførselsforbud fra Kulturværdiudvalget tilbageholdt i Danmark og derpå solgt til Statens Museum for Kunst.[2]

# data[].attributes.body
Her findes tekst og melodi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I 1819 udskrev " Selskabet til de skiønne Videnskabers Forfremmelse" en konkurrence om en nationalsang. Konkurrencen blev vundet af Juliane Marie Jessen med Dannemark, Dannemark, hellige Lyd. Oehlenschläger deltog ikke, men det antages, at Der er et yndigt land blev til under indtryk af konkurrencen.

Nationalsangen skulle passe til "alle Stænder og alle Tider"

For at en sang kunne komme i betragtning, skulle den if. konkurrencebetingelserne give udtryk for "Kærlighed til Fædrelandet og Troskab mod Kongen". Endvidere skulle den "virke kraftfuldt og sjælsbegejstrende" samt passe til "alle Stænder og alle Tider". Oehlenschlägers tekst opfylder kravene til fulde, og resultatet blev således en forherligelse af uforgængelige kvaliteter i dansk selvopfattelse.

Digtet bestod oprindeligt af 12 vers

Oehlenschlägers digt blev første gang trykt i Samlede Digte II, 1823, med titlen Fædrelands-Sang og under et motto af Horats: "Ille terrarum mihi præter omnes Angulus ridet" ("Denne krog af verden tilsmiler mig frem for alle"). Oprindelig bestod digtet af tolv vers, men i den næste udgave fra 1846 tog digteren kun vers 1, 2, 3, 5 og 12 med. Højskolesangbogen har beholdt 1, 2, 3 og 12.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er et yndigt land er skrevet i en tid med en voksende national og folkelig bevidsthed i kølvandet på krigsnederlagene i begyndelsen af 1800-tallet. I sangen priser Oehlenschläger dansk natur, historie og fædreland, og derved skiller sangen sig ud fra andre samtidige fædrelandssange: Den priser landets egne kvaliteter frem for at nedgøre andre.

# data[].attributes.body
Her kan I næsten benytte jer af alle tekster og billeder, da næsten alt er om Danmark og om begivenheder i DK. Undtagen webdok om "Bæstet" og pressefotos fra udlandet og billedebøgerne, som måske ikke giver særlig god mening her. Fokuser på teksterne/billederne fra Det moderne gennembrud og Romantikken. Men også novellerne fra jeres levetid og podcats om skoleskyderi, webdok om Herlufsholm og cosplay osv.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekster | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.headline
Og de musikvideoer I selv analyserede til præsentation

# data[].attributes.subject
Og de musikvideoer I selv analyserede til præsentation

# data[].attributes.attachment_link.description
Kultur er et begreb, der dækker over mange ting – sikkert flere end du lige går og tænker over. I dette forløb skal du forstå kulturbegrebet. Du skal også reflektere over, hvilke kulturer du er en del af, hvilke sider du viser af dig selv sammen med andre, og hvordan forskellige kulturer påvirker dine drømme. Forløbet handler også om, hvordan forskellige kulturer forstås af andre mennesker, som ikke direkte er en del af den pågældende kultur, og hvordan vi – som mennesker og som samfund – sætter nogle mennesker i bås og ikke ser alt det andet, som mennesket også er. Forløbet er udviklet i samarbejde med DFUNK.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dissapointed mothers af Martin Bigum_maleri

# data[].attributes.headline
Noveller om ungdom og identitet og forældrekonflikter

# data[].attributes.subject
Noveller om ungdom og identitet og forældrekonflikter

# data[].attributes.body
Og Vinger af Tina Sakura Bestle (2019)

Sidste afkørsel af Ida- Marie Rendtorff, Lindhart og Ringhof 2019

Besøgsdag af Inez Gavilanes, 2019

Pyt af Glenn Ringtved, 2019 fra antologien ”På den anden side”

# data[].attributes.attachment_link.title
Fil:PS Krøyer - Hip hip hurra! Kunstnerfest på Skagen 1888.jpg - Wikipedia, den frie encyklopædi

# data[].attributes.attachment_link.title
Hverdag og realisme - Den Hirschsprungske Samling

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra guldalder til Det moderne gennembrud

# data[].attributes.attachment_link.title
Fra Burmeister og Wains jernstøberi, 1885 | SMK Open

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra Burmeister og Wains jernstøberi er en/et maleri fra 1885 af P.S. Krøyer. Det indgår i kunstsamlingen på SMK | Statens Museum for Kunst | Kom tæt på kunsten og find tekst, billeder og 3D-scanninger til fri brug i dit eget projekt.

# data[].attributes.body
Sat ud

# data[].attributes.attachment_link.description
Sat ud er en/et maleri fra 1892 af Erik Henningsen. Det indgår i kunstsamlingen på SMK | Statens Museum for Kunst | Kom tæt på kunsten og find tekst, billeder og 3D-scanninger til fri brug i dit eget projekt.

# data[].attributes.body
Bøgeskov i maj- P.C. Skovgaard

# data[].attributes.body
Mand og kvinde betragter månen

# data[].attributes.attachment_link.title
Fil:Caspar David Friedrich - Mann und Frau in Betrachtung des ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Kalliope er en database indeholdende ældre dansk lyrik samt biografiske oplysninger om danske digtere. Målet er intet mindre end at samle hele den ældre danske lyrik, men indtil videre indeholder Kalliope et forhåbentligt repræsentativt, og stadigt voksende, udvalg af den danske digtning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kalliope er en database indeholdende ældre dansk lyrik samt biografiske oplysninger om danske digtere. Målet er intet mindre end at samle hele den ældre danske lyrik, men indtil videre indeholder Kalliope et forhåbentligt repræsentativt, og stadigt voksende, udvalg af den danske digtning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bibliotek | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.title
Engang var det nærmest hele lokalsamfund, der forsvandt til USA. I dag er billedet et helt andet

# data[].attributes.attachment_link.description
Hele lokalsamfund blev nærmest affolket, da udvandringen fra Danmark var på sit højeste.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Som barn var Oliver Louai kendt som Brian Sandbergs søn - indtil han startede i 8. klasse.

20-årige Oliver Louai kunne så let som ingenting have valgt et liv i overhalingsbanen. Han kunne bare have hoppet op bag på farmands kværn og trykket sig ind til hans rygmærkede lædervest.

Men Oliver valgte fodbolden og senere skolebøgerne og lod sin far, Brian Sandberg, om at leve livet som kendis-rocker med speciale i Harley Davidson og Hells Angels og en bachelor i kriminalitet.

- Jeg har aldrig haft den store interesse for motorcykler. Kriminalitet var heller ikke noget, jeg blev draget af. Og når man ikke har en naturlig interesse for den slags, er det nemmere at holde sig væk og gå en anden vej, fortæller Oliver.

Både hans mor og faktisk også hans far har da også altid været meget opmærksomme på at holde deres søn på rette spor.

- Min far har gjort mange ting, som ikke var gode. Det ved jeg udmærket, men han har altid været bevidst om ikke at skubbe mig i den retning. Man kan sige, at han har skærmet mig fra sit liv ved ikke at introducere mig for sine venner eller at gøre sit liv til noget fedt overfor mig som ung, uddyber Oliver.

Far i fængsel

Han fortæller i DR2-programmet 'Min far er rocker' om sin opvækst med en far, der har været på forsiden af landets aviser utallige gange og hovedperson i mange nyhedsprogrammer.

Brian Sandberg var nemlig et fremtrædende medlem af rockergruppen Hells Angels under bandekrigen, og han er i den sammenhæng flere gange blevet beskudt og en enkelt gang forsøgt likvideret.

Han er blevet dømt for at have beordret et kølleoverfald, ligesom han har afsonet flere narkodomme - og så har han været livvagt for den tidligere IT-Factory-direktør og dømte millionsvindler Stein Bagger.

Hør Oliver fortælle om dengang, han hørte i radioen, at hans far var blevet skudt:

Det var først omkring 7. klasse, Oliver for alvor blev bevidst om, hvem hans far var, og hvad det indebar. Dengang var den unge dreng allerede en rigtig fodbolddreng, som gik op i sport og FC København. Men selvom han havde det, der kaldes 'sunde interesser', så manglede han noget, når det gjaldt skolen.

Han fortæller, at han havde det fint med at gå i skole og havde mange venner, men det kneb gevaldigt med den faglige interesse i de mindre klasser.

- Hvis jeg selv skulle gå i skole, kom jeg nogle gange for sent med vilje. Det var ikke, fordi jeg ville lave ballade. Jeg gad bare ikke ind til time. Jeg tror, jeg var lidt ligeglad med skolen, og jeg vidste nok bare ikke dengang, hvor vigtigt det var, siger Oliver.

Klasselærer mødte aldrig rockerfaren

Han nåede at gå i to folkeskoler, før han fejlagtigt blev placeret på en specialskole med få elever i hver klasse. Heldigvis blev det hurtigt opfanget, at det på ingen måde var det rette sted for Oliver.

Så da han skulle starte i 8. klasse på Tre Falke Skolen på Frederiksberg, var det en helt ny start på skolelivet for ham. Her fik han Charlotte Rytter til klasselærer, og han forklarer med egne ord, at hun "kickstartede hans skoletid".

- Jeg havde jo aldrig taget min skole seriøst, men jeg havde heller aldrig haft en lærer som hende før. Hun forstod mig, uddyber han.

Hvis vi skulle møde Oliver med et åbent sind, skulle vi se Oliver og ikke hans far.

Charlotte Rytter, klasselærer for Oliver

Charlotte Rytter husker udmærket Oliver Louai - ligesom hun iøvrigt husker Asger, Mathilde og alle de andre børn, hun havde på Tre Falke Skolen. For der blev ikke taget særlige hensyn til Oliver, fordi han var søn af en berømt og berygtet rocker.

- Jeg mødte ham helt uvidende, og jeg legede ikke terapeut for ham. Han skulle starte på en frisk, der skulle bygges noget nyt op. Hvis vi skulle møde Oliver med et åbent sind, skulle vi se Oliver og ikke hans far, fortæller Charlotte Rytter.

Hun vidste naturligvis godt, hvem Olivers far var, men hun fravalgte bevidst at vide mere om ham, og hun så aldrig Brian Sandberg. Han kørte godt nok Oliver i skole, men han kom aldrig længere end bag rattet i bilen.

- Han kom ikke på skolen, for det havde vores leder besluttet. Jeg så kun Olivers mor, og på den måde holdt vi rockerdelen væk fra ham i skolen, fortæller Charlotte Rytter og uddyber:

- Oliver er hele sit liv blevet mødt af fordomme, han er født ind i, og som han ikke selv har haft indflydelse på. Jeg skulle skrælle alle lagene af for kun at se Oliver og ikke alt det, der omgav ham.

I de mindre klasser skete det indimellem, at Brian Sandberg kørte sin søn i skole, og det skabte stor opmærksomhed:

Det, Charlotte så, var en høflig og velopdragen dreng, der vidste, hvordan man skulle opføre sig, og som havde manererne i orden.

- Det var sådan en dreng, man ville sige "han er bare godt opdraget" om, fortæller hun.

- Han var enormt likeable, og der var intet ballade i ham. Det var ikke, fordi han var en dengsedreng. Han spillede fodbold i frikvartererne og kunne godt nogle gange komme for sent, men han lavede ikke ballade i timerne.

I det hele taget gjorde den 14-årige knægt ikke meget væsen af sig i timerne. Oliver husker selv, at han helst ikke ville sige noget, fordi han troede, at han ikke kunne finde ud af noget rent fagligt.

Se programmet

Hvordan er det at vokse op med en far, der er dybt kriminel og en del af en bandekrig?

DR har fulgt tre børn af rockere. Som voksne fortæller de i dag deres historie om en usædvanlig opvækst med en far på kanten af loven og til tider i fængslet.

Se første program på DR2 mandag d. 16. september kl. 22.

Du kan også se programmet på DR TV.

Charlotte Rytter beskriver ham da også som en dreng med "en del faglige huller". Og så så hun med det samme en tristhed i hans øjne.

- Han manglede ganske enkelt troen på, at han var ok såvel fagligt som menneskeligt, husker hun.

Derfor var den nye klasselærers første opgave at få styrket den unge knægts selvværd. Det lykkedes ifølge Oliver på en hård, men god og samtidig personlig og motiverende måde.

- Hun fik de ting, jeg kunne, frem i mig. Hun pressede os på en god måde til at gøre vores bedste, og jeg lærte rigtig meget af hende. Når jeg så, at jeg skulle have hende, blev jeg lidt nervøs, fordi jeg gerne ville gøre det godt

Charlotte husker da også en lærenem dreng, som havde mod på tingene, selvom han havde svært ved noget af det.

- Han var én, der ikke gav op, han blev ved, og han var nysgerrig. Jeg havde hele tiden indtryk af, at han kunne mere, end han troede. Det skulle jeg overbevise ham om, og det gjorde jeg ved at opmuntre ham. Det handlede for mig om at fortælle ham, når noget var godt, og samtidig fortælle, hvad jeg for eksempel savnede i hans opgaver.

Fra under middel til middel på to år

Missionen lykkedes, og Oliver begyndte at gå op i skolen efter flere succesoplevelser.

- Charlotte udfordrede mig. Hun lærte mig, at man skal ud i de situationer, man ikke kan lide at stå i, før man kan blive god til noget. Hun lærte mig også, at det var ok at fejle, og at man rent faktisk lærer noget af at fejle.

Og da 9. klasse var overstået, viste fremgangen sig helt tydeligt. Karaktermæssigt var han gået fra under middel til middel på de to år, og han blev erklæret egnet til gymnasiet i første hug. Til stor overraskelse for Oliver selv.

- Den havde jeg ikke set komme, og hvis det ikke havde været for Charlotte, tror jeg, at det godt kunne have taget noget længere tid at komme igennem 9. klasse og nå gymnasiet.

Forvandlingen var også tydelig for hans lærer.

- To år er normalt ikke meget til at gøre en elev klar til gymnasiet, men det klarede Oliver. Han fik selvtillid, og det var en anden Oliver, jeg sagde farvel til, end ham jeg mødte i 8. klasse, lyder det fra Olivers tidligere klasselærer, hvis stemme nærmer sig de høje toner, da hun hører, hvad hendes tidligere elev har af planer for fremtiden.

Vil skabe egen identitet

Oliver Louai er netop begyndt på CPHBusiness, hvor han læser til finansøkonom.

- Det er så vildt! Tænk at have så meget tro på sig selv. Jeg bliver pavestolt, siger Charlotte med ægte overbevisning i stemmen.

Min far har været kendt for noget stort i Danmark. Men ikke for noget godt. Jeg vil gerne vise, at jeg ikke er, som folk tror.

Oliver Louai om at kæmpe mod fordomme

- Jeg vidste ikke, hvad han ville blive til. Men jeg har altid troet på ham. Jeg har altid vidst, at der var krummer i ham. Det viste han selv ved at kunne vende den udvikling igennem de to år i 8. og 9. klasse.

For Oliver er målet at blive ejendomsmægler efter de to år på CPHBusiness. Det har altid været drømmen. Og meget gerne i udlandet.

- Jeg har altid gerne villet bo i udlandet. Jeg elsker Danmark, men jeg føler måske bare, at der er endnu flere muligheder i udlandet. Og så hænger det nok også sammen med, at det er vigtigt for mig at skabe min egen identitet.

- Min far har været kendt for noget stort i Danmark. Men ikke for noget godt. Jeg vil gerne vise, at jeg ikke er, som folk tror. Jeg kæmper med fordommene, og mange tror automatisk, at jeg er sådan og sådan, fordi han er min far. Det kæmper jeg stadig med i dag, og det er ikke synd for mig på nogen måde. Det har altid motiveret mig til at blive til noget stort - indenfor noget godt.

# data[].attributes.attachment_link.title
20-årige Oliver er søn af rocker og læser finansøkonomi: Jeg VIL blive til noget stort

# data[].attributes.attachment_link.description
Som barn var Oliver Louai kendt som Brian Sandbergs søn - indtil han startede i 8. klasse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Login for at se hele udvalget på dit lokale CFU.
Log ind med Unilogin eller WAYF

Find dit lokale CFU

mitcfu er forankret i landets seks professionshøjskoler med centre i alle regioner.

Find kontaktinfo på alle centre og centerlederne her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Login for at se hele udvalget på dit lokale CFU. Log ind med Unilogin eller WAYF mitcfu er forankret i landets seks professionshøjskoler med centre i alle regioner. Find kontaktinfo på alle centre og centerlederne her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Statsminister Mette Frederiksens nytårstale 1. januar 2026

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekster | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
TeksterEn folkefiende Henrik Ibsen, 1882 (11,5 ns) Af II akt Doktor Stockmann (går hen og ser ind i spisestuen). Katrine –! Nå, er du kommen hjem, Petra? Petra (kommer ind). Ja, nu kom jeg netop fra skolen. Fru Stockmann (kommer). Har han ikke været…

# data[].attributes.attachment_link.title
5. Den lyriske video | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
5. Den lyriske video Den næste video du skal arbejde med, Uh babe af Benal, kan man kategorisere som en lyrisk musikvideo. I den lyriske video er det symbolik, farver og tankestrømme, der dominerer, og denne type video er ofte sammensat af kollager...

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Den performative video | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.title
Den dag min bedste ven kalder mig Thomas, ved jeg, at der er noget alvorligt galt

# data[].attributes.attachment_link.description
Skibber. Skurk. Gassan. Rally. Fubu. Big Mac og Trylle. Der hvor jeg kommer fra, har vi en rig tradition for at give hinanden kælenavne. Og øgenavne. For så har vi noget på hinanden. Men det handler også om kærlighed mellem mænd.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekster | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
TeksterKnokkelmanden Henrik Pontoppidan, 1887 (15,3 ns) Ude i øst, bag den lange, sammensunkne voldgrøft, der dannede grænsen mellem overdrevet og de egentlige bymarker, lå et lille, pynteligt boelsted med grønne vinduesrammer, vinløv om gavlen og...

# data[].attributes.attachment_link.title
Min storebror og jeg går ud | Gyldendals i-bog

# data[].attributes.attachment_link.description
Min storebror og jeg går ud - en bog af Rasmus Bregnhøj

# data[].attributes.body
Patrick Ness og Tea Bendix, Forlaget Carlsen 2010 (Different for boys)

Lånt på CFU

# data[].attributes.attachment_link.title
Pressefoto | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Hanne Schriver I forløbet skal I arbejde med pressefotos, som I skal analysere, vurdere og perspektivere. I skal lave en fælles analyse i klassen, og I skal arbejde med udvalgte billeder i mindre grupper.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dansk 7.-10. klasse

Bibliotek

Forløb

Genrer

Webdok: Cosplay

# data[].attributes.attachment_link.title
Webdok: Cosplay | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Af Charlotte Rytter I dette forløb skal I arbejde med en webdok. Webdok er en forkortelse af webdokumentar. Nogle kalder det webfeature – andre igen en digital fortælling. Og sådan kan kært barn have mange navne. Men uanset hvad er der tale om en…

# data[].attributes.body
© M&M Productions

# data[].attributes.body
Sådan rigtigt, 2021, © Det Sporadiske Filmkollektivet

# data[].attributes.body
Lars Pedersen Arendt, 15:04, 2009

# data[].attributes.body
Nogen der vil tackles?

# data[].attributes.attachment_link.title
4. Læs en feature | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
4. Læs en feature Featuren minder på mange måder om reportagen. Her formidler journalisten et emne, hvor der udspiller sig karakteristiske scener fra det virkelige liv. Journalisten bruger også sig selv som kilde ved at sanse og gengive konkrete...

# data[].attributes.headline
Dig og mig ved daggry af Sanne Munk Jensen og Glenn Ringtved 2013

# data[].attributes.subject
Dig og mig ved daggry af Sanne Munk Jensen og Glenn Ringtved 2013

# data[].attributes.body
af Glaser/Hitz- 2015

# data[].attributes.body
Bæstet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er tidlig morgen i Huehuetoca i det centrale Mexico.

Solen bager allerede, og i skyggen af en lille række træer, midt ude i ingenting, sidder vi i gruset med en gruppe migranter.

Alle har hørt, hvor grufuldt det kan ende
Angie Flores, migrant fra Ecuador

Vi venter, mens blikkene spejder langs togskinnerne, der løber nærmest uendeligt gennem landskabet.

Migranterne håber alle, at det i dag endelig vil lykkes dem.

For det er aldrig til at vide, hvornår 'Bæstet' kommer og med hvilken fart. Om det stopper eller sætter farten ned.

'Bæstet' er navnet på de godstog, der kører gennem Mexico på vej mod den amerikanske grænse. Og der er en årsag til øgenavnet.

Den foregående dag kom toget med så voldsom fart, at 19-årige Angie Flores, der er flygtet fra Ecuador med sin søn Adrian på fire år, ikke turde tage chancen.

- Vi har alle hørt historierne. Alle har hørt, hvor grufuldt det kan ende, idet du hopper på, siger hun til TV 2.

Lille Adrian har fået at vide, at de er på eventyr. At de er på vej til et fortryllet land fyldt med slik og legetøj.

Ingen taler om, at der altid findes uhyrer i sådan en fortælling, og at 'Bæstet' måske er det mest uhyggelige af slagsen, som de skal møde.

Klar, parat, nu

Klokken slår 13 denne eftermiddag, og pludselig er ventetiden slut.

For i det fjerne høres en højlydt tuden.

Alle rejser sig, tager deres tasker på ryggen og kigger ud i horisonten.

Lille Adrian får besked på, at han skal klynge sig fast til en yngre mand, Luis Castio fra Venezuela, som hans mor mødte for første gang den foregående dag.

Selv har hun nemlig ikke kræfter nok til både at løbe efter toget med sin oppakning og bære på sønnen.

Spændingen og nervøsiteten spreder sig i gruppen, mens den brusende lyd langsomt nærmer sig.

De ved, at det snart gælder. Det kan være tidspunktet for, at lykken tilsmiler dem.

Så kan rystelserne mærkes i jorden.

Nu kommer 'Bæstet'.

'Dødens tog'

På spansk går toget både under navnet ' La Bestia' - 'Bæstet' - eller det ildevarslende ' El Tren de la Muerte' - 'Dødens tog'.

Det har fået sit frygtindgydende navn, fordi det i årenes løb har taget utallige liv og skåret lemmer af migranter, der forsøger at komme med toget.

'Bæstet' er nemlig ikke egnet til nogen form for passagerer.

Det har ingen kupeer, kaffevogne med snacks eller toiletter.

Det er et hurtigtkørende godstog, som transporterer alt fra biler, kemikalier, cement, korn og mineraler op til den amerikanske grænse.

Ruten, der i alt er omkring 2333 kilometer lang, starter i byen Arriaga i området Chiapas i det sydlige Mexico nær grænsen til Guatemala.

Derfra kører toget nordpå til Lecherías, der ligger lidt uden for Mexico City, hvorfra det tilsluttes et netværk af mange godstog, der alle kører op til forskellige punkter ved den amerikanske grænse.

De fleste migranter tager ruten, der fører dem til byen Ciudad Juárez, hvor de kan krydse Rio Grande-floden, der her ofte er smal og lavvandet. Derefter går turen til byen El Paso i den amerikanske delstat Texas, hvis de altså ikke fanges af grænsepolitiet inden, de når så langt.

Og selvom det siden 9. maj 2014 officielt har været forbudt for migranter at hoppe om bord på 'Bæstet', estimerer flere ngo'er og regionale myndigheder, at mellem 200.000 og 500.000 årligt har benyttet sig af de mange tog.

Strømmen aftog noget under coronapandemien, og her i 2024 er der også færre, der har forsøgt sig, fordi USA's regering har indført ekstra akutkontrol ved den amerikanske grænse. Men drømmen om et bedre liv får stadig mange til at prøve lykken.

For selvom de er bevidste om faren, så er rejsen gratis, og de undgår flere immigrationskontroller.

Migrantkirkegården

Larmen er øredøvende.

Hjulene på det tunge godstog hviner og hyler mod skinnerne, men midt i dette støjinferno virker det alligevel som om, at toget kører en smule langsommere, end det ofte gør. Det er et godt tegn for Angie og Adrian Flores.

Det betyder, at de måske kan undgå den samme skæbne som mange andre, der før dem har valgt at hoppe på lige her.

Huehuetoca har en hård statistik, og sidste år gik det helt galt.

På under en uge mistede 12 migranter enten livet, fik kørt ben og arme af eller kom alvorligt til skade på anden måde. Medier skrev om den "migrantkirkegård", der var ved at opstå i området.

Det fik Ferromex, en af Mexicos største togoperatører, til at indstille driften af 60 godstog i Huehuetoca i en periode.

Derfor prøver Angie Flores at passe på sin søn - og de nye begyndende liv, hun har i maven - så godt hun kan.

Dagen forinden kom 'Bæstet' med en så voldsom fart, at hun ikke turde hoppe på.

Det betød, at de måtte tilbringe natten i en nedlagt togvogn lidt længere henne ad skinnerne.

- Vognen her var fyldt med familier med små børn. Det var simpelthen så koldt, og vi frøs hele tiden. Vi har ingen dyner eller tæpper med. Kun det tøj, som vi har på. Vognen, som I kan se, er fyldt med støv, og vi blev bidt af insekter, fortæller Angie Flores til TV 2.

Men selvom rejsen med 'Bæstet' er en af de mest risikable i verden, er det for de allerfattigste den eneste reelle mulighed i jagten på et bedre liv i USA.

Og det er også historien om Angie og Adrian Flores. Hun fik ham som 15-årig og måtte stoppe i gymnasiet, og siden har det været op ad bakke hjemme i Ecuador, hvor familien i forvejen havde svært ved at få pengene til at række, efter at hendes far døde, da hun var syv år.

Hendes yngre søster forlod landet og tog godstoget mod USA og arbejder nu hos McDonalds i Bronx i New York. Og da Angie for nyligt opdagede, at hun er gravid med tvillinger, besluttede hun at følge i søsterens fodspor og kaste sig ud på den lange rejse mod det, som hun håber kan blive et bedre liv.

Men allerførst skal hun og Adrian overleve mødet med 'Bæstet'.

Ud over de farer, der følger med selve togrejsen, står migranterne over for livsfarlige situationer, når de springer af og på det store tog i bevægelse.

Under den lange rejse skifter de ofte tog 10-15 gange, og mange, der sidder oppe på taget af vognene, falder i søvn og risikerer at styrte ned på skinnerne. Det sker ofte i øde områder, så de tilskadekomne ikke findes tids nok til at redde livet.

Panikken spreder sig

De første togvogne har nu passeret gruppen af migranter, og selvom toget altså langt fra kører med højeste hastighed, går det alligevel stærkt, når man skal forsøge at løbe det op.

Samtidig har vi set bevæbnede vagter flere steder på toget, og vi ved ikke, hvad de vil gøre ved migranterne.

Lille Adrian bliver kastet op på ryggen af Luis Castio fra Venezuela. Drengen knuger sine tynde arme om ham, da manden sætter i løb.

Med ét griber den unge mand fat om en stige på en af vognene og lander med begge ben på et af trinene.

Adrians mor, Angie, løber efter.

Hun har svært ved at følge med farten.

Angie Flores forsøger at komme på en af de vogne, der har en stige, men idet hun griber fat og springer op, sker der lige præcis det, der ikke må ske.

Hun falder af og lander hårdt på ryggen, imens godstoget kører videre.

Louis Castio med Adrian på ryggen råber: "kom nu, kom nu", alt imens toget fører dem længere og længere væk fra Angie.

Hun har tabt begge sine sko - klipklappere.

Vi løber efter og råber, om hun er okay?

Men hun svarer os ikke. Angie Flores er i panik. Hendes søn er på toget. Hun er ikke.

En anden migrant - en yngre stærk mand - indhenter hende og råber, at hun ikke må give op. Han løber nu sammen med hende, og vi løber efter.

Manden peger på endnu en godsvogn med en stige, og i løb løfter han hende i armen og nærmest kaster hende mod stigen.

Hun får denne gang fat.

Hun er om bord på 'Bæstet'.

På kanten af overlevelse

Godstoget kører forbi os, og vi tror, at det er det sidste, som vi har set til den lille familie. Men så sætter toget farten ned i det fjerne, før det pludselig stopper helt.

Hvorfor ved vi ikke.

Hverken togføreren eller de bevæbnede vagter, der er om bord, vil fortælle os noget.

Vagterne viser heller ikke tegn på, at de vil fjerne migranterne. Så det giver os mulighed for igen at nå frem til Angie Flores og Adrian. Hun har brugt tiden til at komme fra sin vogn hen til Luis Castio og sin søn.

- Min mor faldt, siger Adrian til os, da han ser os.

Han har fået en slikkepind og kigger kærligt på sin mor.

- Jeg har det godt her med min søn nu. Jeg var så bekymret. Jeg ved ikke, om I så, at jeg faldt på ryggen i første forsøg? Jeg var så bange, fortæller Angie Flores.

Toget tuder og gør klar til at sætte i fart. Vi træder tilbage fra skinnerne og vinker til trekløveret. Vi begiver os langs toget på vej tilbage mod Huehuetoca.

Flere gange ser vi migranter på toget, der sidder nærmest klemt inde mellem to gasbeholdere. Det virker helt utopisk, at de skal kunne holde sig fast her i timevis.

Et sted er en mor og en far med et spædbarn på vej ned fra taget på en af godsvognene, fordi de frygter for vagterne. Men så råber andre migranter på taget, at faren er drevet over, og de begiver sig igen op ad den lodrette jernstige med det lille barn dinglende på ryggen af moren.

Hvordan tør de?

Vi nærmest råber spørgsmålet til dem, mens toget sætter i gang.

Og svaret - "Et bedre liv - en bedre fremtid" - forsvinder næsten i støjen.

Angie Flores, Adrian og alle de andre migranter er nu på vej mod den amerikanske grænse.

Mod det USA, som ikke længere ønsker dem, og hvor en buldrende valgkamp ikke mindst handler om at lukke grænsen for dem.

Men mennesker med drømme er svære at holde tilbage.

I morgen gælder det for et nyt hold af migranter. I morgen kommer 'Bæstet' igen.
Se også TV 2s reportage fra grænsen i søndagens morgennyhedsudsendelse på .

# data[].attributes.attachment_link.title
'Bæstet' er den sidste livsfarlige forhindring for migranter på vej til USA

# data[].attributes.attachment_link.description
Den har et frygteligt ry, og mange lemlæstes eller dør undervejs. TV 2 var med, da det igen var ved at ende galt på livsfarlig togrute til USA.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I årtier har Herlufsholm været kendt som en eliteskole, men livet bag den prangende facade har for flere elever været præget af noget helt andet.
Peter kan stadig huske lyden af det bump, det gav, når en anden elev pludselig blev hevet ud af sin seng en tidlig morgen.

Det var umuligt at overhøre.

For på kostskolen Herlufsholm bor man på sovesale.

Og det kunne høres, når en gruppe 3.g-elever pludselig kom ind på sovesalen og flåede en dreng ned på gulvet.

Peter vidste godt, hvad der nu ville ske.

Han havde oplevet det flere gange før.

- Så fik han bare nogle tæsk, fortæller Peter.

3.g'erne sørgede som regel for at slå på overarme og lår.

Så kunne skoleuniformen lige akkurat dække det, husker Peter.

Peter var 16 år gammel, da han i 2019 forlod sit barndomshjem og flyttede ind på Herlufsholm Skole og Kostskole for at starte i 1.g.

Den prestigefyldte privatskole ved Næstved har stået som et ikon i Danmark i årtier.

Så var der nogen, der holdt mine ben og mine arme, og så var der én, der stak en finger op bagi... på mig...
Tidligere elev på Herlufsholm

Stedet hvor eliten, adelen og kongehuset bliver uddannet - et sted med årelange traditioner og ritualer.

Men i en ny dokumentar 'Herlufsholms hemmeligheder' går TV 2 bag om den prangende facade.

For en lang række tidligere elever fortæller nu om en kultur præget af vold, seksuelle krænkelser og grov mobning. Og om en skole, der ikke håndterer sagerne godt nok.

De ældres ord var lov

Peter havde glædet sig meget til at starte på gymnasiet på Herlufsholm.

Han var spændt på at opleve noget nyt og komme på den eliteskole, han havde hørt så meget om.

Og skolen levede da også op til Peters forventninger et langt stykke hen ad vejen. Undervisningen var "superfed", og han fik flere gode venner.

Men på Herlufsholm blev han også mødt af en kultur og et hierarki, han kalder "destruktivt, udelukkende og undertrykkende af de yngre elever".

3.g'erne var iført hvide bukser eller hvid nederdel for at skille sig ud.

Peter oplevede, at de havde magten over de yngre elever og bestemte over dem, fortæller han.

- Det var de ældre, der bestemte alt, og deres ord var lov. Hvis man ikke gjorde, hvad de sagde, fik man et trælår. Det var meget traditionsfyldt, at man blev fysisk straffet, hvis man ikke fulgte reglerne og gjorde, som de sagde.

Peter oplevede selv at få trælår eller "lammere", hvis han for eksempel kom for sent op eller sagde nej til at lave de ældre elevers lektier.

Alligevel var han slet ikke blandt dem, det gik hårdest ud over, forklarer han.

Tårer i øjnene

TV 2 har talt med cirka 50 tidligere elever på Herlufsholm.

En del fortæller om en voldelig og krænkende adfærd blandt skolens 3.g'ere. Det resulterede ofte i tæsk til de nye elever.

Kristoffer er en af dem, der står frem.

Han startede i 1.g på Herlufsholm i 2018 og er gode venner med Peter.

Ligesom Peter husker han et hierarki, hvor de ældste elever bestemte over de yngre elever.

- De styrede meget af, hvad der foregik. Det var dem, der havde det sidste ord, fortæller han.

Ligesom Peter husker han også flere voldelige overfald.

En nat blev Kristoffer vækket på sovesalen, da en gruppe 3.g'ere stormede ind og overfaldt en dreng, der sov tæt på ham.

Drengen vågnede og fik at vide, at han skulle være helt stille.

Herefter holdt 3.g'erne drengen nede og slog ham på højre og venstre skulder og dernæst lårene, husker Kristoffer.

- Jeg tror, at det gik op for mig, at det var forkert, da sidemakkeren begyndte at få tårer i øjnene, siger han.

- Hvad der sker på Herluf, bliver på Herluf

Peter og Kristoffer er de eneste to elever, der ønsker at stå frem med ansigt.

En lang række tidligere elever har ønsket at være anonyme af frygt for repressalier.

TV 2 er bekendt med deres identitet.

- Hvad der sker på Herluf, bliver på Herluf. Hvis man sladrer, så kommer man i problemer med andre elever, fortæller en ung kvinde, der har gået på skolen for nyligt.

Det fortsatte, indtil de var færdige, og han var så gennembanket, at han ikke kunne kravle over i hjørnet selv
Tidligere elev på Herlufsholm

En anden elev forklarer, at der er mange tidligere elever på højt placerede poster i erhvervslivet.

- Så jeg er ikke interesseret i, at de ved, at jeg er kommet frem med, hvad der er sket på Herlufsholm, siger han.

Vi har her samlet nogle af de beretninger, de tidligere elever kommer med i dokumentaren.

- Da de var færdige, var han så gennembanket

En tidligere elev, der har gået på skolen inden for de seneste fem år, fortæller, hvordan en gruppe 3.g-elever udsatte ham og en gruppe venner fra 9. klasse for en leg ved navn "Hvem vil være millionær?".

Hvis man ikke kunne svare rigtigt, fik man bank.

En dreng i gruppen blev udsat for ekstra mange slag og blev banket i flere minutter, husker eleven.

- Det fortsatte, indtil de var færdige, og han var så gennembanket, at han ikke kunne kravle over i hjørnet selv, fordi han ikke havde kontrol over sine muskler, fortæller eleven.

Men vold var ikke det eneste eleverne på Herlufsholm blev udsat for.

- Han gør alt, hvad han kan for at tie stille

Flere tidligere elever fortæller - uafhængigt af hinanden - om seksuelle krænkelser blandt elever på Herlufsholm.

Eleven, der var øjenvidne til vold under legen "Hvem vil være millionær?", var også øjenvidne til et seksuelt overgreb, der gik ud over en anden dreng.

- Det foregik på en sovesal med 12-13-14 andre drenge til stede. En yngre dreng fik stukket to fingre op i sin numse. Han gjorde alt, hvad han kunne for at tie stille. I langt højere grad var det mere normalt, end det var chokerende, siger han.

En anden ung mand, og tidligere elev, fortæller om et overgreb han selv har oplevet. Det skete i 2010'erne, da han var teenager.

Han husker, at han vågnede ved, at han blev holdt nede, og at nogen holdt ham for øjnene:

- Og så var der nogen, der holdt mine ben og mine arme, og så var der én, der stak en finger op bagi. På mig. Og så stoppede det kort efter.

Den tidligere elev lå helt stille resten af natten. Han prøvede efterfølgende at glemme det, fortæller han.

- Jeg havde svært ved at være i mig selv i den periode af mit liv. Det forandrede mig. Jeg sagde det ikke til nogen i lang tid efter. Det handlede meget om skam, og så handlede det meget om, at jeg ikke ville være i bad standing.

Til sidst fortalte eleven om episoden til sine forældre.

De ville have drengene bag overgrebet smidt ud, fortæller han.

Men ifølge eleven gav skolens ledelse drengene milde straffe i stedet for at bortvise dem.

Politiet blev ikke involveret, husker han.

- Der skal gribes ind udefra

Mobbeforsker Helle Rabøll Hansen er ph.d. og jurist og har set de tidligere elevers beretninger.

Hun har forsket i mobning i både folkeskolen og på gymnasiet - og har selv modtaget henvendelser fra tidligere elever om blandt andet grov mobning på Herlufsholm.

Hun fortæller, at hun på Herlufsholm ser en kultur, hvor der ikke er nogen grænser. Og hvor "alle former for vold, underkastelse, krænkelser og ydmygelser tages i brug".

- De beretninger, som I har vist mig, og de beretninger, jeg selv har fået ind, er så brutale og voldsomme. Det er meget alvorligt og ligger i det, jeg vil kalde det røde felt, siger hun og fortsætter:

- Man skal gribe ind udefra for at beskytte de børn, som jo ikke bare går i skole her, men bor her, lever her. De må ikke udsættes for den form for seriel psykisk og fysisk vold.

Ekstremt utrygt

Advokat Mads Pramming har speciale i sager, hvor børn har været udsat for fysisk, psykisk eller seksuel vold.

Han har også set de tidligere elevers beretninger og er ligesom Helle Rabøll Hansen rystet over beretningerne.

- Det må være ekstremt utrygt. Her er der tale om, at man lukker øjnene uden at vide, om man vågner op til en knytnæve i hovedet eller to fingre i numsen, siger han.

Han betegner det, han har set, som meget alvorligt:

- Det er vold, og det er seksuelle overgreb på børn.Det er helt oplagt, at havde skolen gjort, hvad den skulle, så var det ikke foregået det her, siger han.

Rektor: Ønsker positiv elevkultur

Mikkel Kjellberg har været rektor på Herlufsholm siden 2019 - men været tilknyttet skolens ledelse i 18 år.

I dokumentaren bliver han spurgt til de tidligere elevers beretninger om vold, seksuelle krænkelser og grov mobning på Herlufsholm.

Hvorfor har skolen ikke sat en stopper for det?

- Jeg skal ikke gøre mig til dommer for, hvad andre har gjort hidtil. Det, der er vigtigt for mig, er tydeligt at få sagt, at jeg ønsker en positiv elevkultur på skolen, siger han.

Han forklarer, at der kan foregå ting, som ikke skal foregå, når man har mange unge mennesker samlet:

- Det foregår på Herlufsholm Skole. Det foregår på andre skoler. Det foregår mange steder i samfundet.

Blev bedt om at tilgive

Peter oplevede ikke "kun" at få lammere og trælår.

En enkelt gang blev han også slået ned, mens han var på Herlufsholm.

Det skete til en fest på skolen, hvor han hyggede sig ude på dansegulvet sammen med sine venner.

Her begyndte han at danse med en pige i hvid nederdel - altså en pige fra 3.g.

Peter gik selv i 1.g, og den pige skulle han "åbenbart ikke have danset med", som han selv formulerer det.

- Så kom der en 3.g'er hen og hamrede en knytnæve med fuld kraft ind i baghovedet på mig, fortæller han.

Slaget var så voldsomt, at Peter begyndte at bløde ud af baghovedet, husker han.

Han blev derfor tilset på skolens egen skadestue

Men ifølge Peter blev episoden ikke anmeldt til politiet.

- Jeg får at vide, at hvis jeg har meget brug for det, og jeg ikke på nogen måde kan tilgive det, så synes de, at jeg skal tage det til politiet. Men så bliver jeg bedt om at gøre mit bedste for at tilgive personen, siger han.

Peter blev med det samme bange for, hvordan resten af hans tilværelse på skolen ville blive, hvis han fik smidt en 3.g'er ud.

Han undlod derfor at anmelde det.

Advokat: - Helt grotesk

Advokat Mads Pramming undrer sig over, at skolen tilsyneladende ikke anmeldte overfaldet.

- Det er jo helt grotesk. Vold mod en sagesløs, glad dreng, der står på et dansegulv. Det lyder helt vanvittigt. Og det er endnu et eksempel på, at der i hvert fald er nogle voksne, der ved noget, når man ovenikøbet taler om politianmeldelse. Hvorfor gør man så ikke det? siger han.

Ifølge Peter og en række af de andre tidligere elever kender flere lærere og ledelsen på Herlufsholm til den voldelige kultur på skolen.

Men de oplevede ikke, at skolens ledelse tog hånd om problemerne på en ordentlig måde.

Peter og Kristoffer husker, at rektor Mikkel Kjellberg engang samlede eleverne i festsalen, fordi han havde fået kendskab til en voldelig episode.

Ifølge de to tidligere elever førte episoden til en advarsel og en tom trussel om politianmeldelse, hvis volden fortsatte.

- Vi fik at vide, at det ville blive anmeldt til politiet, men jeg har aldrig hørt nogen historier om, at det er noget, der er blevet meldt til politiet, siger Peter.

TV 2 har søgt aktindsigt hos politiet i Næstved.

I det materiale, der er blevet udleveret, er der ikke en eneste politianmeldelse om vold mod drenge på Herlufsholm.

Rektor svarer på kritik

Rektor på Herlufsholm Mikkel Kjellberg bliver forholdt det overfald, Peter oplevede.

Han bliver spurgt, om det at bruge tilgivelse som en mulighed er den rigtige måde at gå til en voldsepisode, eller om myndighederne skal inddrages?

Han vil ikke kommentere på den enkelte sag, men siger:

- Der vil være situationer, hvor myndigheder skal inddrages, også når der er sket noget voldsomt. Der kan også være situationer, hvor det ikke er nødvendigt at inddrage myndighederne.

Privatskoler som Herlufsholm er underlagt årlige tilsyn fra Styrelsen for Kvalitet og Undervisning (STUK).

Efter tilsynet i 2020 vendte STUK tilbage til Herlufsholm med en kritik og bemærkninger om en række forhold, man anså for problematiske.

STUK mente eksempelvis, at skolen skulle genvurdere reglerne for, at det kun er 3.g'ere, der må gå i hvide bukser og hvide nederdele.

"Så det ikke modvirker en respektfuld ligeværdighed mellem yngre og ældre elever", skriver de.

Det blev også bemærket, at skolen lå blandt de ti procent dårligste på landsplan - hvad angik pres og mobning.

"Oplevelsen af at blive kaldt grimme navne og at blive presset til noget, man ikke har lyst til, lå over landsgennemsnittet", skrev STUK blandt andet.

STUK påpegede, at det krævede en særlig indsats.

Siden har Herlufsholm iværksat flere initiativer for at fremme trivslen - herunder etablering af et trivselsteam og uddannelse af trivselsambassadører. I marts 2022 meddelte skolen desuden, at den årlige trivselsmåling var forbedret.

Peter valgte at forlade Herlufsholm i foråret 2021.

Coronanedlukningen gav ham en pause fra miljøet, og han kom frem til, at han hellere ville være et sted, der var mere ham.

- Et sted hvor jeg ikke skal leve i frygt for, at der er nogen "over mig", som mener, at jeg ikke har gjort noget godt nok, og at jeg skal afstraffes for det, siger han.

I dag ser han tilbage på Herlufsholm som et sted med en god undervisning og nogle gode kammerater. Men også et sted med en kultur, der bør ændres.

- Jeg synes, det er vigtigt, at folk får at vide, at under overfladen er der en masse, der skal fikses, siger han.

Skolen iværksætter undersøgelse

Ledelsen på Herlufsholm oplyste onsdag, at de nu iværksætter en uvildig advokatundersøgelse ledet af advokat Jon Lauritzen.

Den skal undersøge de forhold, der er kommet frem i TV 2s dokumentar.

Hvad undersøgelsen præcis vil gå ud på offentliggøres inden for de kommende uger, oplyser skolen.
Du kan se 'Herlufsholm hemmeligheder' torsdag klokken 20 på TV 2 eller allerede nu på TV 2 PLAY.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vold, grov mobning og seksuelle krænkelser - nu står flere Herlufsholm-elever frem

# data[].attributes.attachment_link.description
I årtier har Herlufsholm været kendt som en eliteskole, men livet bag den prangende facade har for flere elever været præget af noget helt andet. Peter kan stadig huske lyden af det bump, det gav, når en anden elev pludselig blev hevet ud af sin seng en tidlig morgen.

# data[].attributes.attachment_link.title
3. Klokken | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
3. Klokken Nu skal vi læse historien Klokken af H.C. Andersen fra 1845. Selvom I sikkert har læst mange af H.C. Andersens eventyr og historier, så prøv at slå ”H.C. Andersen-automatpiloten” fra, når I læser Klokken. Det er nemlig ikke en helt…

# data[].attributes.body
Danmarks eneste skoleskyderi del 1 og 2

DR lyd Djævlen i detaljen

10. januar 2022

# data[].attributes.attachment_link.title
Djævlen i detaljen | Danmarks eneste skoleskyderi 2:2 | Lyt som podcast | DR LYD

# data[].attributes.attachment_link.description
Lyt som podcast her på DR LYD. Efter skoleskyderiet forsøger medier og myndigheder at finde ud af hvem skoleskyderen var og hvorfor han gjorde som han gjorde. Djævlen i detaljen fortæller over to afsnit om skoleskyderiet i Aarhus og undersøger hvordan det kunne gå så galt.
Vært: Nicholas Durup Thomsen. Tilrettelæggelse: Inge Scheel Kelstrup & Tobias Ingemann.
Mix: Tobias Ingemann.
Redaktør: Mads Petter Kühnel.
Skriv til detaljen@dr.dk Produceret for DR af Filt Cph.

# data[].attributes.body
Alt det vi deler, TV2

Ok Benzin kampagne/reklamer

# data[].attributes.attachment_link.description
Kultur er et begreb, der dækker over mange ting – sikkert flere end du lige går og tænker over. I dette forløb skal du forstå kulturbegrebet. Du skal også reflektere over, hvilke kulturer du er en del af, hvilke sider du viser af dig selv sammen med andre, og hvordan forskellige kulturer påvirker dine drømme. Forløbet handler også om, hvordan forskellige kulturer forstås af andre mennesker, som ikke direkte er en del af den pågældende kultur, og hvordan vi – som mennesker og som samfund – sætter nogle mennesker i bås og ikke ser alt det andet, som mennesket også er. 
Forløbet er udviklet i samarbejde med DFUNK.

# data[].attributes.body
Er du også en tyv? fra Alinea

Den dag min bedste ven kalder mig Thomas, ved jeg, at der er noget galt

Af: Thomas Balslev

# data[].attributes.body
Lønningsdag- En idyl af Martin Andersen Nexø

Nådsensbrød- Henrik Pontoppidan

Den sidste gendarmer -Henrik Pontoppidan

Ørneflugt -Henrik Pontoppidan

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekster | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
TeksterKnokkelmanden Henrik Pontoppidan, 1887 (15,3 ns) Ude i øst, bag den lange, sammensunkne voldgrøft, der dannede grænsen mellem overdrevet og de egentlige bymarker, lå et lille, pynteligt boelsted med grønne vinduesrammer, vinløv om gavlen og...

# data[].attributes.body
Unge og søvn. tekst fra uvm stiloplæg