# data[].attributes.attachment_link.description
The Facebook company is now Meta. We’ve updated our Terms of Use, Data Policy, and Cookies Policy to reflect the new name on January 4, 2022. While our company name has changed, we are continuing to offer the same products, including the Facebook app from Meta. Our Data Policy and Terms of Service r…

# data[].attributes.body
Lovteksten, Lovdata

# data[].attributes.body
Fortolkning NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Vi lever i en digital tidsalder der det er enkelt å kopiere åndsverk som andre har laget. Derfor er det viktig å kjenne til hvilke lover og regler som gjelder på dette området. -

# data[].attributes.headline
Hvilke rettigheter har du, og hvilke rettigheter har facebook?

# data[].attributes.subject
Hvilke rettigheter har du, og hvilke rettigheter har facebook?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi tar flere bilder enn vi noen gang har gjort tidligere, og svært mange deler bildene via sosiale media som Facebook, Twitter og Instagram. Det er egentlig ikke så lurt, i hvert fall ikke uten å være klar over hvilke rettigheter du gir fra deg.

For hvem eier egentlig bildene du deler, og hva kan de gjøre med dem?

Med liten skrift

Gjør du dette?Foto: Shutterstock/martiapunts

Det er estimert at vi vil ta hele 880 milliarder bilder i 2014 og svært mange av disse vil havne på nettet.

Blant annet lastes det etter sigende opp nærmere 30 000 bilder i minuttet til Instagram, noe som er imponerende i seg selv frem til vi ser til Facebook. Der lastes det nemlig opp nær sju ganger så mange bilder - 210 000 i minuttet. Det blir mange bilder i løpet av en dag, det.

Det sies at et bilde sier mer enn tusen ord, og dette har vi nå for alvor oppdaget; Bildene brukes som statusoppdateringer og minirapporter fra hverdagen. Vi har rett og slett fått dilla på å dele bilder, enten det er av katten, middagen eller solnedgangen på Kanariøyene. Nye sko? Knips med mobilen og twitre om det. Stor fisk på kroken? Gjør den større ved å bruke tvunget perspektiv og imponér så de 391 facebookvennene dine.

Men hvem kan med hånden på hjertet si at de har lest det som står med liten skrift hos blant annet Facebook og Instagram?

La oss ta en nærmere kikk.

Under Facebooks punkt om deling av innhold og informasjon, finner vi følgende formulering: "Du eier alt innhold og all informasjon som du publiserer på Facebook." Instagram på sin side skriver at de "ikke påberoper seg eierskap over innhold du publiserer via tjenesten."

Da er alt i skjønneste orden, eller?

Ikke helt. Det er det som følger hos Facebook som er interessant: "Du gir oss en ikke-eksklusiv, overførbar, vederlagsfri og verdensomfattende lisens, underlisensierbar, til å bruke alt opphavsrettsbeskyttet innhold du publiserer på eller i forbindelse med Facebook (åndsverklisens)." Instagram har også tilsvarende formuleringer.

Det som er verdt å bite seg merke i her er ordene "overførbar" og "underlisensierbar". Riktignok kan de ikke selge innholdet ditt, men ved å dele bilder på Facebook gir du tjenesten lov til å lisensiere bildene dine videre til andre selskaper. De selger dem ikke, de kan bare potensielt låne bildene bort mot et lite vederlag.

Facebook og Instagram sikrer seg altså rettigheter utover det de strengt talt har direkte behov for for å drive tjenesten - og som gjør at de kan tjene penger på ditt innhold, uten at du en gang får vite om det. Du har jo allerede gitt de lov, så de trenger ikke spørre deg.

Mange får kritikk

Hvilke rettigheter gir du bort når du deler bilder av poden på Facebook?Foto: Shutterstock/Olesia Bilkei

Bloggen Terms of Service: Didn't Read har støvsuget nettet for de ulike tjenestenes brukervilkår og rangert dem blant annet etter hvorvidt vilkårene bare inneholder det nødvendigste eller om tjenestene tusker til seg rettigheter de ikke egentlig trenger.

Blant tjenestene som får pepper for å kreve for mange rettigheter er blant annet nettopp Facebook og Instagram, men de er ikke alene om å kreve at du aksepterer svært liberale rettighetsvilkår. Også TwitPic, en tjeneste som - slik navnet antyder - lar deg dele bilder via Twitter, og bildesamfunnet 500px får kritikk.

Førstnevnte har fått mye kritikk for at de gir seg selv tillatelse til å dele bildene dine med mediepartnere. Selv hevder de at det er for å kunne beskytte innholdet ditt, og at de bare benytter seg av lignende vilkår som flere andre tjenester har, men det går ikke frem hvilke mediepartnere det er snakk om og om TwitPic tjener noe på innholdet ditt.

500px på sin side kan videreformidle bildene dine til "andre selskaper, nettsider, applikasjoner og enheter" så lenge du akkrediteres. Det vil si at så lenge du oppgis som opphavsperson, forbeholder 500px seg retten til å gjøre omtrent hva de vil med bildene dine.

Dersom du ønsker å selge bildene dine via 500px Store, sier du i tillegg fra deg "alle moralske rettigheter" til bildene du legger ut for salg.

Det finnes en løsning

Så kan man kanskje tenke at med 210 000 bilder i sekundet er sannsynligheten ikke så stor for at Facebook skal feste seg ved akkurat ditt bilde av Eiffeltårnet, men med stadig mer utbredt bruk av såkalt hashtagging er det en smal sak å søke opp akkurat det du eller andre er ute etter. Ved å søke på #Eiffel får du blant annet opp alt som andre har delt offentlig og merket med denne hashtaggen.

Men OK, du har fremdeles lyst til å dele bildene dine med venner og familie. Hvilke alternativer har du?
Heng med til neste side, så kikker vi nærmere på tjenestene som ikke krever lillefingeren og hele hånda med "

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tar flere bilder enn vi noen gang har gjort tidligere, og svært mange deler bildene via sosiale media som Facebook, Twitter og Instagram. Det er egentlig ikke så lurt, i hvert fall ikke uten å være klar over hvilke rettigheter du gir fra deg.

# data[].attributes.body
TONO Og BONO

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pass på at du eller ditt selskap har sikret rettighetene til det fotografi som skal brukes. Unngå erstatningsansvar eller negative presseoppslag ved å inngå avtaler som sikrer tilstrekkelige rettigheter før planlagt bruk igangsettes.

Fotografer har rettigheter etter åndsverkloven Etter norsk rett er alle fotografier vernet av åndsverkloven - enten som et åndsverk eller som et fotografisk bilde. Dette medfører at fotografen må samtykke til bruk av fotografiet - enten det er snakk om publisering av bildet på nettet eller annen offentliggjøring for allmennheten.

Fotografen har også enerett til å endre bildet. Dersom et digitalt bilde skal forstørres eller endre farge, må fotografen tillate at slike endringer foretas.

Fotografier som oppfyller kravene til åndsverk, kan heller ikke bearbeides uten godkjennelse fra fotografen. Med bearbeidelse menes her at fotografiet manipuleres på en skapende måte slik at bearbeidelsen i seg selv oppfyller verkshøydekravet.
Blir rettighetene borte når fotografen publiserer bildet på nettet?
Selv om fotografen har publisert sitt bilde på et nettsted, betyr ikke det at bildet kan brukes fritt av andre. Et selskap kan for eksempel ikke hente et fotografi publisert av en bruker på nettstedet Flickr for bruk kommersielt, for eksempel i en annonsekampanje i Norge, uten avtale med denne brukeren.

Dersom ett fotografi er publisert på Internett sammen med en tekst fra fotografen om hva slags bruk som er tillatt uten særskilt avtale med fotografen, bør den som skal utnytte bildet kommersielt ta utskrift av slik tekst for å sikre seg bevis i tilfelle fotografen senere endrer betingelsene eller retter krav om ekstra vederlag for utnyttelsen av fotografiet.

Hvis et fotografi avbilder en person, er hovedregelen at den avbildede må samtykke til bruken - enten det er publisering av bilde på Facebook eller bruk i markedsføring for et selskap. Det er ikke nok at fotografen gir sitt samtykke.
Hvordan klarere fotografirettighetene til publiserte bilder?
I praksis må alle som skal bruke et fotografi ut over de lovfestede unntaksreglene som for eksempel sitatretten, klarere fotorettighetene med rettighetshaver. Siden det i praksis er vanskelig å vite om et fotografi er et åndsverk eller et fotografisk bilde, bør de som skal utnytte andres bilder kommersielt betrakte alle fotografier som åndsverk.

I utgangspunktet er rettighetshaveren til fotografi er den personen som har tatt fotografiet. Dersom fotografen er død, kan rettighetshaver være en arving etter loven eller testament. Rettighetshaver kan også være den som har fått opphavsrettighetene overdratt til seg ved avtale, for eksempel et billedbyrå.

Når kunstverk blir videresolgt, har opphavsmannen rett til vederlag - kalles følgerett. Følgeretten gjelder bl.a. for fotografiske kunstverk som trykkes på klær. Den som ønsker å gjengi fotografisk verk på denne måten, kan kontakte BONO for klarering av rettigheter og vederlag (royalty). BONO er innkrevingssentral både på vegne av norske og utenlandske kunstnere omfattet av følgeretten.

Dersom det ikke er mulig å klarere rettighetene til et fotografi fordi fotografens navn mangler eller det er publisert på et nettsted uten angivelse av kontaktperson eller vilkår for bruk av bildet, bør slike bilder ikke utnyttes kommersielt.
Klarer fotografirettighetene med fotograf før nye bilder tas
En annen mulighet er å bestille nye fotografier fra en fotograf. I så fall må selskapet som bestiller slike bilder, huske på at fotografen ikke overdrar større rettigheter til bestiller enn det som uttrykkelig er avtalt. Hvis bestiller ønsker å motta digitale bilder for å kunne manipulere eller redigere bildene fritt selv, må det fremgå av avtale med fotografen om at slike rettigheter er overdratt til bestiller.

Et annet eksempel på hva som krever klar avtale om rettighetsoverdragelse fra fotografen, er at bestiller ved avtale må gis videresalgsrett fra rettighetshaver til fotografiet dersom bestiller ønsker å lisensiere ut bildene til kunder senere. Slik avtale bør inngås skriftlig på forhånd med fotografen eller den fotografen har overdratt rettighetene sine til for å sikre seg mot erstatningskrav fra fotografen eller negative presseoppslag som følge av misbruk av fotorettigheter.

Av: Magnus Ødegaard, partner/advokat i Bing Hodneland advokatselskap

# data[].attributes.attachment_link.title
Når har du lov til å bruke andres bilder? - hegnar.no

# data[].attributes.attachment_link.description
Pass på at du eller ditt selskap har sikret rettighetene til det fotografi som skal brukes. Unngå erstatningsansvar eller negative presseoppslag ved å inngå avtaler som sikrer tilstrekkelige rettigheter før planlagt bruk igangsettes. Fotografer har rettigheter etter åndsverkloven Etter norsk rett er alle fotografier vernet av åndsverkloven - enten som et åndsverk eller som et fotografisk bilde.

# data[].attributes.headline
Youtub`s egen side om opphavsrettigheter

# data[].attributes.subject
Youtub`s egen side om opphavsrettigheter

# data[].attributes.attachment_link.description
Opphavsrett er et viktig tema for hele YouTube-fellesskapet. I delene nedenfor får du tilgang til alt du trenger av informasjon og verktøy for å kunne administrere rettighetene dine på YouTube-plattformen og lære mer om å respektere andre skaperes rettigheter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det sendes mange merknader om opphavsrettsrelatert fjerning til YouTube hvor innholdseiere ber om at videoer som angivelig krenker opphavsretten, fjernes. Disse forespørslene rettes noen ganger mot videoer som ser ut til å være klare eksempler på rimelig bruk ("fair use"). Domstoler har slått fast at rettighetsinnehavere må ta stilling til om bruken dekkes av prinsippet om rimelig bruk, før de sender inn en merknad om opphavsrettsrelatert fjerning. Vi ber derfor ofte (selv om dette bare gjelder en liten andel av alle opphavsrettsrelaterte fjerninger) rettighetsinnehavere om å bekrefte at de har tatt stilling til dette.

I noen veldig spesielle tilfeller har vi bedt skaperen av videoen om å involvere seg i et nytt tiltak som beskytter noen av kroneksemplene på rimelig bruk på YouTube mot merknader om opphavsrettsrelatert fjerning. Som en del av dette tiltaket støtter YouTube skapere som har laget videoer i henhold til prinsippet om rimelig bruk og mottatt merknader om opphavsrettsrelatert fjerning, med opptil én million dollar i saksomkostninger hvis merknaden om opphavsrettsrelatert fjerning fører til en rettssak om brudd på opphavsretten. Dette gjør at skaperne har en mulighet til å beskytte verket sitt. Det gjør også det kreative fellesskapet bedre siden andre får muligheten til å lære om både viktigheten av og begrensningene for doktrinen om rimelig bruk.

Hvis du er i USA, kan du se videoene vi har beskyttet, ovenfor. Hvis du ikke er i USA, får du dessverre ikke sett videoene i denne spillelisten.

Vær oppmerksom på at videoene ovenfor bare representerer en bitteliten andel av merknadene vi mottar om opphavsrettsrelatert fjerning, og at de også bare utgjør en liten prosentandel av tilfeller som potensielt dekkes av rimelig bruk til tross for merknader om fjerning. Vi kan bare tilby beskyttelse av rimelig bruk for et lite antall videoer hvert år. Disse videoene velges ut etter flere forskjellige kriterier. Vi prøver å velge ut videoene som illustrerer rimelig bruk best mulig. Hvis videoen din velges ut for dette tiltaket, kontakter vi deg. Ikke kontakt oss for å spørre oss om å beskytte videoen din - vi kontakter deg hvis vi kan tilby deg denne beskyttelsen.

Selv om vi ikke kan tilby rettshjelp til alle som vil ha det, holder vi øynene åpne for merknader om opphavsrettsrelatert fjerning som påvirker alle skapere. Kanskje har du sett omtale i media om saker hvor vi har bedt rettighetsinnehavere om å revurdere fjerning eller har gjenopprettet videoer som dekkes av prinsippet om rimelig bruk. For eksempel:

Denne videoen av The Young Turks viser korte klipp fra en reklame som fikk hard kritikk, som del av en diskusjon om hvorfor reklamen var støtende.

En video av Secular Talk hvor Mike Huckabee kritiseres for å støtte en behandling for diabetes uten dokumentert effekt.

Buffy vs Edward: Twilight Remixed -- [original version], en remiks som sammenligner fremstillingen av kvinner i to vampyrrelaterte verk rettet mot tenåringer.

"No Offense" lastet opp av National Organization for Marriage, hvor de bruker en uttalelse av Perez Hilton som eksempel på dårlig oppførsel fra tilhengere av kjønnsnøytralt ekteskap.

Political Payoffs And Middle Class Layoffs, en reklame for Mitt Romney i den amerikanske presidentvalgkampen, hvor et segment med Barack Obama som synger Al Greens "Let's Stay Together", dekkes av prinsippet om rimelig bruk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det sendes mange merknader om opphavsrettsrelatert fjerning til YouTube hvor innholdseiere ber om at videoer som angivelig krenker opphavsretten, fjernes. Disse forespørslene rettes noen ganger mot videoer som ser ut til å være klare eksempler på rimelig bruk ("fair use").

# data[].attributes.headline
KAN GOOGLE KOPIERE OG GI UT DELER AV BØKER UTEN TILLATELSE??

# data[].attributes.subject
KAN GOOGLE KOPIERE OG GI UT DELER AV BØKER UTEN TILLATELSE??

# data[].attributes.body
JA!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bøkene ble skannet hos flere amerikanske universitetsbibliotek, men Google hadde ingen avtale med forfatterne av bøkene og andre rettighetshavere med opphavsrettigheter til bøkene. Den amerikanske forfatterorganisasjonen Authors Guild har hele tiden hevdet at utleggingen er i strid med forfatterens opphavsrettigheter. Forfatterne tapte i første instanser, og anket saken til den amerikanske Høyesterett. Høyesterett avviste anken, noe som betyr at saken nå er endelig avgjort.

Stridens kjerne

Tvisten gjaldt i korte trekk hvorvidt Google Books kunne digitalisere og publisere deler (såkalte "snippets") av bøker på nett uten å betale noe til forfattere og forlag, og uten å spørre dem om lov. Forfatterorganisasjonen ønsket å stanse tjenesten, blant annet fordi de mente at dette ville berøve forfatterne muligheten til å tjene penger på bøkene sine. Google Books mente på sin side at publiseringen var tillatt i lys av en amerikansk regel kalt "fair use"-doktrinen. Google pekte for eksempel på at brukerne av tjenesten kunne oppdage og kjøpe bøker de ellers ikke ville kjøpt, takket være sidene de hadde publisert.

Fair use

Fair use-doktrinen går ut på at visse typer bruk og publisering av åndsverk kan være tillatt, selv om man ikke har fått tillatelse og selv om man ikke betaler for bruken. Om noe er "fair use" etter amerikansk rett eller ikke beror på en sammensatt vurdering, hvor blant annet formålet med publiseringen, typen publisering det er tale om, hvor stor del av verket som blir brukt og eventuelle effekter på for eksempel salgstall vil spille inn. I saken kom altså amerikanske domstoler til at å publisere deler av bøker på nett lå innenfor det Google hadde rett til etter "fair use"-regelen.

Norsk sitatrett

I Norge har vi ingen doktrine om "fair use", og utgangspunktet er at man må ha samtykke fra opphavsmannen før man kan publisere åndsverk. Sitatretten i åndsverkloven § 22 kan gi grunnlag for bruk uten vederlag og samtykke, men krever at sitering skjer i samsvar med god skikk og kun i den utstrekning formålet betinger. Dette innebærer som et minimum at sitatet plasseres i en viss kontekst, og at man ikke tar mer enn nødvendig for å få frem poenget sitt. Utlegging av flere sider av en bok uten at verket diskuteres eller settes inn i en egenskapt kontekst vil normalt ikke dekkes av sitatretten. Heller ikke andre unntak fra opphavsmannens enerettigheter kan rettferdiggjøre utlegging av større deler av verk på internett uten samtykke.
I Frankrike, et land med en opphavsrett som ligner mer på vår opphavsrett enn den amerikanske, kom domstolene til at Google ikke kan foreta en slik visning av "snippets" fra bøker uten en klar avtale med rettighetshaverne. Norske domstoler ville sannsynligvis ha kommet til samme resultat.
Artikkelen er skrevet av advokat/partner Mathias Lilleengen og advokatfullmektig Mathilde Strand Wilhelmsen, Bing Hodneland

# data[].attributes.attachment_link.description
Bøkene ble skannet hos flere amerikanske universitetsbibliotek, men Google hadde ingen avtale med forfatterne av bøkene og andre rettighetshavere med opphavsrettigheter til bøkene. Den amerikanske forfatterorganisasjonen Authors Guild har hele tiden hevdet at utleggingen er i strid med forfatterens opphavsrettigheter. Forfatterne tapte i første instanser, og anket saken til den amerikanske Høyesterett.