# data[].attributes.body
Kelan huhtikuun tilasto: Kotkassa eniten toimeentulotuen saajia

23.5.2017 17:29
Kuva: Ari Hansen

Kelan huhtikuun tilastot ovat kotkalaisittain ikävää luettavaa. Tilastojen mukaan 7,5 prosenttia Kotkan väestöstä sai Kelan perustoimeentulotukea. Osuus on Suomen suurin.

Seuraavaksi eniten perustoimeentulotuen saajia on Vantaalla: 7,3 prosenttia väestöstä. Kolmannella sijalla on Kemi, jonka asukkaista 6,7 saa perustoimeentulotukea.

Vähiten tukea saadaan Utsjoella, jonka asukkaista vain 0,6 prosenttia saa sitä.

Perustoimeentulotukea voi saada henkilö tai perhe, jonka tulot ja varat eivät riitä välttämättömiin jokapäiväisiin menoihin.

Perustoimeentulotuen saajien osuus väestöstä

Kotka 7,5 prosenttia

Hamina 3,5 prosenttia

Miehikkälä 1,2 prosenttia

Pyhtää 2,2 prosenttia

Virolahti 2,3 prosenttia

# data[].attributes.headline
Koulutus ja yhteiskunta. Yksi antoisimmista kursseista. Keskustelu foorumi. REFORMI

# data[].attributes.subject
Koulutus ja yhteiskunta. Yksi antoisimmista kursseista. Keskustelu foorumi. REFORMI

# data[].attributes.body
Viestiketju: Tasa-arvo koulutuksessa

Uusi aihe

Edellinen aihe   |   Takaisin aiheisiin   |   Seuraava aihe

Tasa-arvo koulutuksessa

Alcenius Tove 02.11.2016 09:36

"Koulutuksesta leikkaaminen on yhteiskunnallinen rikos," löysin kyseisen artikkelin selaillessani lehtiä internetissä, artikkeli kertoo vuonna 1987 syntyneitä koskevasta tutkimuksesta, Vuonna 1987 syntyneitä koskeva tutkimus nimittäin osoittaa vastaansanomattomasti, miten olennaista koulutuksessa pärjääminen on yksilön loppuelämälle ja miten kova rahallinenkin lasku sen epäonnistumisesta lankeaa koko yhteiskunnalle.

https://www.thl.fi/fi/tutkimus-ja-asiantuntijatyo/hankkeet-ja-ohjelmat/hankkeet/22795 .

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Ikonen Miikka 06.11.2016 10:23

Hei! Koulutuksen leikkaaminen on tosiaan riko. en ymmärrä millään miten ammattikouluista leikatan miljoonia euroja opetuksesta. toisin kuon lukiolta satojatuhansia. mielestäni Ammattikoulua yhteiskunnan kirstun pohja tarvitsee, tarkoitan tällä sitä että ammattikoulusta työllistyy 3 vuodessa täyttämään verotuloja, toisin kuin lukio joksta valmistutaan vuosien ja vuosien päästä.
Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Suhonen Jonna 07.11.2016 14:20

Olen kanssasi samaa mieltä. Koulutuksesta ei saisi leikata. Varsinkaan 2. asteen koulutuksesta. Se on lastemme kehityksestä pois. Pelkään, että uuden reformin (jolla säästöt saadaan) mukaiset suunnitelmat 50/50 osuvat juuri puberteetissa herkimmillään oleviin herkkiin nuoriin. - ja niiden vanhempiin! Ajanjakso milloin nuoresta pitäisi pitää tiukasti tukien kiinni, on joutumassa tuuliajolle. Ennen aikaan, niin kuin tykätään puhua, oli vähemmän nykyajan houkuttumia. Työhön pääsi, kun elettiin nousukautta, helpommin. Pudokkaat (niitä on ollut aina) korjattiin aputehtäviin ja sitä kautta huolehtimaan itsestä. Nykyään, kun näitä aputehtäviä kun ei enää työelämässä ole, ei ole varaa, on pudokkaat suoraan valtíon leipäjonossa. Riski joutua päihteiden väärinkäyttäjäksi kasvaa. Onko pysähdytty miettimään, miten talous kestää jatkuvasti kasvavan sosiaalisen paineen?

Aina on oltu ylpeitä "Suomen tunnettu koulutusjärjestelmä luo kyvykästä työvoimaa, ja osaavat ihmiset ovat taloudellisen kehityksemme perusta myös jatkossa." - kuten ulkomaankaupanministeri Toivakka sanoi, mitenkä tämä ajatusmaailma tuleekaan muuttumaan? En kuitenkaan sano, etteikö työelämä tukisi osaamista ja osaamisen karttuminen olisi laadukkaampaa oppilaitoksessa. Monesti työelämä opettaa oppijaa enemmän, mutta onko suunnitelmassa huomioitu erityisentuen vaativat oppijat?

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Mutikainen Reijo 12.11.2016 10:21

Kuinka varmistetaan erityistä tukea vaativien oppilaiden tuen kohdentuminen? Kuinka pienryhmät toimivat käytännössä esim. ammattikouluissa eri linjoilla?
Kohdentuuko tuki erityisopetukseen, vai kohennetaanko sillä "valtiovallan säästöistä" aiheutuvia menetyksiä? Kuitenkin suurin osa ns. e-opiskelijoista kykenee työskentelemään paremmin pienryhmissä, ja oppimaan tarvittavat tiedot ja taidot valmistuakseen ammattiin.

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Sormunen Jyri 14.11.2016 06:22

Yleisesti koulutuksesta leikkaaminen on erittäin lyhytnäköistä toimintaa maan hallitukselta. Leikkausten seuraukset tullaan näkemään tulevina vuosikymmeninä. Toisen asteen koulutuksen leikkauksista huomaan selkeästi mitä koulutusta arvostetaan ja mitä halutaan ajaa alas.
Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Vuohtoniemi Karoliina 17.11.2016 11:11

Koulutuksen eriarvoisuus näkyy kyllä kaikkialla. Myös täydennyskoulutuksen puolella, jossa itse työskentelen jossa korostuu rahan tuoma eriarvoisuus ja myös eriarvoisuus suhteessa asuinpaikkaan. Opetan seksuaalineuvojaopiskelijoita ja seksuaaliterapeuttiopiskelijoita Sexpossa ja koulutus on maksullista, tietysti. Kaikkiin sosiaali- ja terveysalan toimipaikkoihin tarvittaisiin seksuaalineuvojia, ja tämän säätelee myös STM:n seksuaali- ja lisääntymisterveyden toimintaohjelma mutta monilla yksityishenkilöillä ei ole varaa maksaa usean tuhannen euron koulutusta ja työnantajat eivät näe koulutuksen arvoa tai vetoavat siihen ettei rahaa ole. Ja välillä toki on kyse siitä että toimipaikoilla ei ole rahaa mutta aika usein on kyse siitä että ajatellaan että eihän täällä meillä tarvitse seksuaalisuudesta mitään puhua. Ja tämä tietysti näkyy potilaille ja asiakkaille; joissakin paikoissa asiakkaan seksuaalisuutta osataan huomioida ja joissakin se sivuutetaan täysin.

Toinen eriarvoistava seikka on se, että suurin osa koulutuksista toteutetaan pääkaupunkiseudulla. Toki maakunnissakin on seksologian koulutusta, mutta koska suurin osa asiantuntijoista asuu Helsingissä, on koulutuksen laatu heikompaa. Verkko-opetus olisi tässä kohtaa yksi ratkaisu ja omassa työpaikassani olemme tätä asiaa lähteneet viemään eteenpäin.

Tasa-arvo koulutuksessa

Korkman Katariina 11.12.2016 16:41

Koulutuksesta liiallinen leikkaaminen on tyhmää ja lyhytnäköistä. Suomi tunnetaan koulutuksestaan. Vähän väliä saa lukea sosiaalisessa mediassa ystäviltä maailmalla, kuinka Suomen koulutusta arvostetaan kansainvälisesti ja sitä verrataan positiivisella tavalla muiden maiden vallitseviin olosuhteisiin, jotka usein ovat heikommat.
Kuitenkin tavallisen maaseutukoulun yläasteen oppilaat turhautuvat jo pelkästään huonolaatuisempiin koulutarvikkeisiin, kun on pakko säästää. Yritetään tuottaa samaa kuin aiemminkin, mutta pienemmällä rahalla. Laatu kärsii. Opettajia kuormitetaan mm. sijaisten ottamiskielloilla jne. Aika on paha.
Ruotsissa on parastaikaa huokaistu helpotuksesta, kun hyvät PISA-tulokset tulivat. PISA on yksi mittari tarkastella, missä mennään. Hyvät tulokset selittyvät resurssien lisäämisellä, ei vähentämisellä. Ruotsissa opittiin huonoista tuloksista. Koulun hyväksi piti toimia. Lapset pärjäävät Ruotsissa kuitenkin heikommin kuin Suomessa, vaikka suomalaislasten tulokset ovat heikentyneet.
Toivoa sopii, että Suomen tulokset pysyvät hyvinä supistuksista huolimatta. Eriarvoisuus Ruotsissa on kasvanut. Oppilaiden sosiaalisen taustan merkitys on kasvanut. Nämä eivät ole hyviä uutisia. Tasa-arvoinen koulutus kaikille on hyvinvointiyhteiskunnan helmi.

http://www.hs.fi/ulkomaat/art-2000005001519.html

Tasa-arvo koulutuksessa

Korkman Katariina 11.12.2016 16:45

Tässä vielä lisää PISA:sta. Miten Suomenkin tulokset ovat muuttuneet kymmenessä vuodessa.

http://yle.fi/uutiset/3-9336636

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Markkanen Janne 22.01.2017 12:59

Kyllä koulutuksesta leikkaaminen varmasti voidaan verrata rikokseksi. Tästä seuraamukset nähdään varmaan vasta vuosien päästä. Toivottavasti nämä päätökset saadaan vielä peruttua tulevaisuudessa. Miten muuten voidaan taata tuleville mahdollisuus opiskella (kunnolla ja oikeilla, uusilla välineillä) mikäli rahaa ei ole. Koulutuksen järjestäjien tulisi olla kuitenkin kärjessä teknologiassa ja tietojen sekä taitojen suhteen. Tällä menolla rahaa ei ole hankkia uusimpia välineitä millä kouluttaa. Ei ammatillisessa koulussa voida vanhoilla välineillä ja tavoilla toimia. On pysyttävä kehityksessä mukana. Ja nämä asiat myös vaikuttaa todella paljon myös opintomotivaatioon sekä nuorilla että myös aikuisilla.

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Haapanen Ari 22.01.2017 15:15

http://www.oaj.fi/cs/oaj/Uutiset?contentID=1408913780989&page_name=Professori+koulutuksellinen+tasa-arvo+murenemassa

Professori Risto Rinne artikkelissaan pohtii tasa-arvon merkitystä tässä ajassa. Hän kertoo, että koulutustaustan perusteella väestö jakautuu kolmeen kastiin: koulutettuun eliittiin, koulutettuun keskiluokkaan ja hyvin heikosti koulutettuihin. Ero kouluttautumisella lasten ja heidän välillään on kaventunut 1970-luvulta. Nyt kuitenkin näyttää, että eroa ei saada enää kavennettua eli koulutustausta on hyvinkin periytyvää.

Artikkelista päätellen jo se, mihin alakouluun lapsi laitetaan, vaikuttaa huomattavasti, miten koulutustausta muotoutuu jatkossa. Tämä on hieman huolestuttava viesti, onko jatkuvasti kasvatettavat ryhmäkoot ja koulujen koot se oikea tie, jotta kaikille pystytään takaamaan riittävä ja oikeanlainen kasvatus tulevaisuuteen? Myös se, kuinka paljon vanhemmille annetaan valtaa vaikuttaa lastensa kouluvalintaan. Toki erikoiskoulut lisäävät tulevaisuuden erikoisosaajia, mutta kasvattaako tämä tie myös yhteiskunnallista eriarvoisuutta?

Korkeakoulukentälläkin peräänkuulutetaan erikoistumista ja erottumista toisista? Onko tämä oikea tie vai ei? Tälläkin sektorilla on havaittavissa se, että toisiin kouluihin halutaan tosissaan päästä ja toisiin tullaan olosuhteiden pakosta. Kasvukeskukset ovat huomattavasti vahvempia hakutilastoissa kuin maakunnalliset koulut. Miten saadaan tätä eriarvoisuutta vähennettyä?

Itselläni on vain kysymyksiä, mutta ei vastauksia näihin.

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Kytömäki Mirva 27.03.2017 19:06

Itse olen tässä leikkausten keskellä eniten huolissani niistä keskitason oppilaista jotka helpoiten jäävät liiaksi huomiotta tässä kaikessa muutoksessa. Opettajina meidän on helppo huomata ne nohevat tytöt ja pojat joille voimme mahdollisuuksien rajoissa tarjota jopa hieman vaadittua enemmän eväitä ammattiin. Toisaalta myös ne heikoimmat on helppo havaita ja patistaa heitä jotta saavat tutkintonsa edes suht koht kunnialla valmiiksi. Mutta ne keskitason oppilaat joista olisi mahdollista opettaa heidän oman motivaationsa puolesta paremmilla resursseilla loistavia ammattilaisia jäävät helposti huomaamatta. Jos he eivät itse olekaan niitä aktiivisia kyselijöitä heidän ammatti-identiteettinsä ei kasva niin hyvin kuin olisi mahdollista ja näin he häviävät tässä leikkausten keskellä helposti kaikkein eniten.

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Pesu Heikki 31.03.2017 19:53

Itse olen herännyt myös pohtimaan Arin mainitsemaa tasa-arvon merkitystä tässä ajassa ja koulutuksessa. Koulutus tavallaan myös edistää epätasa-arvoa ylläpitämällä järjetelmää, jossa jossa lapsen koulutus ja yhteiskunnallinen asema määräytyy pitkälti vanhempien mukaan.

Itse asun pääkaupunkiseudulla ja ainakin täällä ilmiö on nähtävissä jo ensimmäiselle luokalle mentäessä. Vanhemmat pyrkivät järjestämään lapsensa sellaiseen kouluun, joka on heidän mielestä hyvä, eikä sellaiseen johon lapsi asuinpaikkansa perusteella ohjataan. Tämä on tietysti ymmärrettävä ilmiö - kukapa ei lapsellensa haluaisi parasta mahdollista koulutusta.

Itse ainakin toivoisin että meillä kaikilla olisi tasa-arvoiset mahdollisuudet menestyä. Teoriassa asia kai näin onkin, mutta kuten tuossa Arin linkittämässä jutussa professori Rinne toteaa - ei näin ole käytännössä. "Korkeasti koulutettujen vanhempien lapsista korkeakouluun päätyy seitsemän kertaa enemmän kuin kouluttamattomien."

Minullakaan ei ole mitään ratkaisua tähän eriarvoistumiseen, muuta kuin tuoda asiaa julki. Mielestäni asiaan ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota.

Re: Tasa-arvo koulutuksessa

Aaltonen Kaj 06.04.2017 15:31

http://www.hs.fi/paakirjoitukset/art-2000005157683.html?share=408f27122858fa9f9526faa4d3992cd0

-

# data[].attributes.body
Reflektio-osaaminen . arvioin realistisesti oman ammatti-identiteettinsä kehittymistä.
Kehittämisosaaminen | määritän perusteltuja tavoitteita pedagogisen osaamisen kehittämiseksi.
Yhteistyö- ja verkosto-osaaminen kykenen hyödyntämään yhteistyöverkostoja oman pedagogisen kehittymisen tukena. kykenen antamaan palautetta ja hyödyntämään saamaani palautetta omassa ammatillisessa kehittymisessään.

# data[].attributes.body
Amm.peruskoulutukseen valmistava koulutus.

# data[].attributes.body
Opetusharjoittelu Ekami rannikkopajat,. Tekemällä oppiminen. Rakennus, kiinteistö ja pintakäsittely OPS, opinnollistaminen ammatillisilla pajoilla. Mahdollisuus suorittaa tutkinnon osia. Yksilöllinen polku, elämänhallinta, urasuunnitelma, työelämään tutustuminen. OPIT TYÖSSÄ hanke.

# data[].attributes.headline
Koulutus ja yhteiskunta: ajankohtainen ilmiö "SOME"  haitat ja hyödyt, tarkastelussa Whats App sovellus. 

# data[].attributes.subject
Koulutus ja yhteiskunta: ajankohtainen ilmiö "SOME"  haitat ja hyödyt, tarkastelussa Whats App sovellus. 

# data[].attributes.body
Tästä jatkoin kurssilla "sosiaalinen media pedagogisessa ratkaisussa", josta tutkimme ryhmänä WhatsApp sovellusta ja sen toimivuutta opetuskäytössä

# data[].attributes.body
Opetusharjoittelu. EKAMI rannikkopajat

# data[].attributes.body
Jyväskylän ammattikorkeakoulu, ammatillinen opettajakorkeakoulu 2016-2017 JATKUVAN OPPIMISEN OSAAMISALUE Tiedonhallintaosaaminen
 osaan käyttää erilaisia tiedonhankintamenetelmiä, verkko, internet, eri lähteet on hallussa.
 osaan välittää hankkimani tiedon ymmärrettävästi muille
 osaan hyödyntää ajankohtaista tietoa oman ammattialani ja ammattipedagogiikan kehittämisessä , pedagoginen kehittämistyö onnistui aiheena Oppijan Motivaatio.
joten osaan tuottaa uutta tietoa ammattialalleni vaikka ei ole vielä paljon kokemusta mutte luulen pärjääväni.
Reflektio-osaaminen
 osaan arvioida omaa osaamistani ja kykyäni oppia uutta realistisesti ja kriittisesti.
 osaan arvioida työyhteisöni toimintaa ja osaamista
 osaan asettaa uusia tavoitteita oman ja työyhteisöni toiminnan kehittämiseksi
 osaan arvioida ja kehittää opiskelutaitojani
OPPIMISEN OHJAAMISEN OSAAMISALUE Oppimista koskeva osaaminen
 tunnen erilaiset oppimisteoriat ja -käsitykset
 ymmärrän, miten erilaiset oppimiskäsitykset vaikuttavat opetukseen
Opetus- ja ohjaus- ja arviointiosaaminen
 osaan asettaa opetukselleni perusteltuja tavoitteita OPS:n mukaan
 tunnen alani opetussuunnitelmat ja hyödynnän niitä opetukseni suunnittelussa
 opetukseni suunnittelu, toteutus ja arviointi perustuvat tietoiseen käsitykseeni oppimisesta, arvioinnin kriteerit.
 osaan käyttää erilaisia opetus-, ohjaus- ja arviointimenetelmiä
'  osaan ohjata oppimista erilaisissa oppimisympäristöissä. Oppijaosaaminen
 osaan ottaa huomioon oppijoiden yksilöllisyyden.
 osaan ottaa erilaiset oppijat huomioon opetuksessani
 osaan tunnistaa oppijoiden oppimisvaikeudet 1 2 3
 osaan ottaa huomioon erityistä tukea tarvitsevat oppijatUuden teknologian osaaminen
 osaan hyödyntää uutta teknologiaa oppimisympäristöjen kehittämisessä
 osaan käyttää teknologiaa pedagogisesti mielekkäästi 1 2 3
 osaan kehittää teknologian pedagogista käyttöä opetuksessa 1 2 3 TOIMINTAYMPÄRISTÖJEN KEHITTÄMISEN OSAAMISALUE Toimintaympäristöosaaminen
 hahmotan, miten yhteiskunnan ja työelämän muutokset vaikuttavat alani koulutukseen
 tiedän, miten voin vaikuttaa toiminnallani työyhteisöni kehittämiseen
Työelämä- ja yrittäjyysosaaminen  hallitsen oman alani sisällöt ja menetelmät
 ymmärrän yrittäjyyden ja yritteliäisyyden merkityksen  osaan ja haluan kehittää koulutuksen ja työelämän yhteistyötä Kehittämisosaaminen
 kehitän omaa ja työyhteisöni toimintaa ympäristön muutosten vaatimalla tavalla
 kehitän alani työelämää alueellisella, valtakunnallisella ja kansainvälisellä tasolla YHTEISTYÖN JA VUOROVAIKUTUKSEN OSAAMISALUE
Yhteistyö- ja verkosto-osaaminen
 kykenen toimimaan erilaisissa yhteistyöverkostoissa
 osaan luoda työyhteisöni toimintaa kehittäviä yhteistyöverkostoja Vuorovaikutusosaaminen
 toimin myönteisesti ja rakentavasti erilaissa vuorovaikutustilanteissa
 kykenen toimimaan kansainvälisissä ympäristöissä

# data[].attributes.headline
Verkko osaksi opetusta. Omat oivallukset. Keskusteluareena

# data[].attributes.subject
Verkko osaksi opetusta. Omat oivallukset. Keskusteluareena

# data[].attributes.body
Remove

Verkkopedagoginen näkemykseni

Tove Alcenius 14.01.2017 09:55

Verkkopedagoginen näkemykseni: Pedagogiset ratkaisut ja oppimisen tavat tukevat työelämässä ja yhteiskunnassa tarvittavia taitoja. Tiimityöskentelyä opitaan toimimalla ryhmässä, oma-aloitteisuutta ja itsensä johtamista kantamalla vastuuta. Pelillisyys, erilaiset valmennus- ja mentorointimenetelmät sekä virtuaali- ja verkko-opintojen laadukas kehittäminen ovat normaali osa oppimiskulttuuria. Samalla ammatillisen koulutuksen opettajat kehittävät osaamistaan jatkuvasti.
Opetussuunnitelma antaa kuitenkin raamit suunnitelmalle ja sitä voidaan myös räätälöidä joustavaksi, erityisentyuen tarve ja opiskelijoiden määrä lisääntyy. Opiskelijoille muotoillaan yksilöllisempi tutkinto ja tarjotaan opiskelupaikkoja erilaisille ja eri tavoin oppiville ihmisille. opintopolkuja.
Visuaalisuus, kuten kuvat, videot ja ääni verkko-opetuksessa tuovat väriä ja mielenkiintoa opetettavaan sisältöön. Työkaluja on monenlaisia ja opiskelijoilla on mahdollista löytää itselleen sopiva ehkä jo tutuksi tullut verkkotyökalu. mm. kirjoittamisen sijasta voi käyttää puhekirjoitusta google palvelimella.
http://www.amke.fi/media/julkaisuja/amke_askeleet_ammattiosaamiseen_02.pdf
Puhtaus, ruoka ja aikataulut ? ammattiin opiskelevien perusvalmiudet ovat hukassa
Armovitosilla peruskoulun läpäisseille pitäisi ammattikoulussa opettaa elämänhallintaa ja ammatti.
Koulutus ja kasvatus
12.1.2017 klo 10:30
Komppaan artikkelia, jossa lehtori kertoo verkko-opiskelun istuvuudesta nuorille.
Määrärahojen kutistuminen näkyy lähiopetustuntien vähenemisenä. Opiskelijat suorittavat yhä enemmän kursseja verkossa.
? Minulla on tälläkin hetkellä 78 verkkokurssia suorittavaa opiskelijaa, joista kolme on palauttanut työnsä, sanoo Keski-Pohjanmaan ammattiopiston pitkäaikainen lehtori ja luottamusmies Dieter Heiermann. Keski-Pohjanmaan ammattiopiston määrärahoja leikattiin jo neljäntenä vuonna peräkkäin.
Lehtorin mukaan itsenäinen verkko-opiskelu ei 16-vuotiaita motivoi.
http://yle.fi/uutiset/3-9398360
Verkkossa opiskeluun harjoittelu pitäisi aloittaa jo peruskoulusta.

Arvio, oma oppiminen

Tove Alcenius 13.01.2017 18:26

Ideoiminen ja suunnittelu itsekseen ei ehkä ole niin tuottoisaa. Minulta puuttui kesksustelukaveri koska en päässyt ryhmään. Alkuun olin innoissani ja sain paljon irti video esittelystä mikä kertoi Officen käyttömahdollisuuksista. Olen itse vielä kuitenkin täysin vasta-alkaja, vaikkakin olen työskennellyt oppilaitoksessa.Oman opiskeluni myötä verkossa opiskelun eri muodot ovat tulleet jollain lailla tutuiksi. Mielestäni verkko opiskelu antaa hyvän vaihtoehdon opinnoille kun se on hyvin suunniteltu , aikataulutettu ja hoidettu. Mutta en kuitenkaan usko että se sopii kaikille.
Oppimiseni eteni ja sain ideoitua verkkokurssin joka oli aiheeltaan luonteva aihevalinta minulle.
Verkkokeskustelut areenoineen ovat merkityksellisiä. Ne vievät omaa ajatteua eteenpäin ja antavat lisäpotkua opintoihin.
Verkossa opiskelu palvelee mielestäni opiskelijoita jotka ovat motivoituneita ja itseohjautuvia. Lisäksi verkko-opinnot sopisi myös työpajoille, nuorille opiskelijoille jotka suorittavat opintojaan työpainotteisesti. Nuoret voisivat tehdä verkko kurssi tehtäviä kun heillä on pajajakson aikana esimerkiksi etäpäiviä.
Mutta vielä on nuoria jotka haluavat mieluummin tehtävät paperille kirjoitettuna, tai jos nuori saa valita, niin hän mieluummin myös kirjoittaa käsin tehtävät paperille. Mutta olisiko tässä vain kysymys oppimistekniikoista joita pitäisi vahvistaa. Vaikka he sujuvasti käyttävät tietokoneita ja älypuhelimia.
Itse näen kuitenkin verkossa opiskelun haastavaksi ja mielenkiintoiseksi, tämänkin ikäisenä voi vielä oppia surffailemaan netissä ja lisäksi voi opiskella verkossa ikää katsomatta.