# data[].attributes.body
der findes i dag ikke effektive behandlingsmuliheder mod alopecia. det skyldes der er tae en en autoimmun lidelse. Behandling med binyrebarkhormon og lysbehandling er typisk de muliheder, der anvendes. man oplever at det hæmmes en periode under behandling. Men man kan ikke sige noget om prognoserne for genvækst

# data[].attributes.body
Der er ca. 1,7% risiko for at udvikle sygdommen på et tidspunkt i livet.
Der er ca 0,1-0,2% af befolkningen som har sygdommen, dvs ca. 5.500-11.000 personer i Danmark.

# data[].attributes.body
hyppigheden af alopecia er konstant og den samme verden over. det er usikkert præcis hvorfor, men den genetiske baggrund er typisk den bestemmende faktor

# data[].attributes.body
Alopecia er en hudsygdom, der kan ramme både mænd og kvinder

# data[].attributes.headline
alopecia rammer 5-10.00 i Danmark i en eller anden grad

# data[].attributes.subject
alopecia rammer 5-10.00 i Danmark i en eller anden grad

# data[].attributes.body
En hudsygdom hvor kroppens eget immunforsvar angriber forskellige celler i og omkring hårfolliklerne. Når cellerne angribes går hårcykluset i stå og håret fældes.

Hos nogle kan neglene også blive påvirket i form af fingerbølprik, som er punktformede fordybninger.

# data[].attributes.body
Håret vokser cirka 1-1,5 om måneden

# data[].attributes.body
Et menneske har i gennemsint mellem 100.000 og 150.000 hår på hovedet

# data[].attributes.body
Alopecia er en autoimmun hudsygdom, hvor kroppens eget immunforsvar angriber hårfolliklerne. Hårets vækstcyklus går i stå, og håret begynder at fælde.

De fleste har kun pletvis hårtab (alopecia areata), mens en mindre del udvikler totalt hårtab på hovedet (alopecia totalis/capitis) eller på hele kroppen (alopecia universalis).

# data[].attributes.body
Hvis din kost ikke indeholder tilstrækkelige næringsstoffer, vil det kunne ses fx i form af et skrøbeligt hår.

# data[].attributes.headline
Hårets cyklus foregår hele tiden, og en ny vækstfase starter, når hvilefasen slutter

# data[].attributes.subject
Hårets cyklus foregår hele tiden, og en ny vækstfase starter, når hvilefasen slutter

# data[].attributes.body
Hårpapillen begynder at danne et nyt hår, og det gamle bliver skubbet ud af hårsækken

# data[].attributes.body
Vækstfasen- også kaldt den anagene fase.
Overgangsfasen- også kaldt den katagene fase.
Hvilefasen- også kaldt den telogene fase.

# data[].attributes.body
Hvilefasen vare ca 3-9 måneder men generelt tættere på de 3 måneder end de 9 måneder. 14 % af alle hårsækkende befinder sig i hvilefasen

# data[].attributes.headline
Hårets form, farve og vækst bestemmes af en celle som hedder matrixcellen

# data[].attributes.subject
Hårets form, farve og vækst bestemmes af en celle som hedder matrixcellen

# data[].attributes.body
- Fint
- Normalt
- Kraftigt

Hårets diameter og antal af hår på hovedet er genetisk bestemt.

# data[].attributes.body
Overgangsfasen varer op til 3-4 uger. 1% af alle hårsækkene befinder sig i overgangsfasen

# data[].attributes.body
Vækstfasen vare cirka 3-6 år. 85% af alle hårsækkene befinder sig i vækstfasen

# data[].attributes.body
70-80% proteiner
10-15% vand
3-6% lipider (fedtstof, beskytter håret og hovedbunden)
0,10-0,5% Kylhydrater
0,06-0,5% mineraler
0-1% pigmenter

# data[].attributes.body
Lanugohår (foster)
Vellushår (foster/nyfødt/barn/ældre)
Intermediahår (barn)
Terminalhår (voksen - flest i 20 års alderen)

# data[].attributes.headline
Der tabes normalt 50-100 hårstrå hver dag

# data[].attributes.subject
Der tabes normalt 50-100 hårstrå hver dag

# data[].attributes.body
- Asiatisk
(Har form som en cirkel og har næsten ingen form. Kvaliteten er ofte kraftigt)
- Kaukasisk - europæisk
(Er ofte tyndere, men tæt. Formen ligger mellem cirkel og oval med en blød bevægelse)
- Afrikansk-negroid
(Har en oval form og meget bevægelse. Kvaliteten er fin/normal)

# data[].attributes.body
- Skællaget (cuticula)
Er det yderste lag og det man kan mærke med fingerne. består er flade celler i 3-10 lag. De danner et beskyttende lag. Den ideelle sunde tilstand ligger fladerne tæt over hinanden,. og dette der gør håret glat og glansfuldt. Gør at håret hænger sammen og holder på cellerne i det næste lag (barken/cortex). Det er stabilt og modstandsdygtigt over for fysiske og kemiske påvirkninger.
Hvert skæl har endnu 3 lag
epicuticula
exocuticula
endocuticula
- Barken (cortex)
Det mellemste lag består af celler eller proteinbindinger, formet som strenge. strengene giver håret elasticitet, styrke gennemtrængelighed. her findes fugten også og skal være afstemt i forhold til protein indholdet, ellers kan det være svært at frisere og forme. naturlige farvepigmenter
- Marven (medulla)
Det inderste lag. kan til tider mangle eller erstattes med barken(cortex). mange ubesvarede spørgsmål

# data[].attributes.body
Årsager:
- Bakterieinfektioner
- Svampeangreb i hovedbunden
- Sygdom, fx psoriasis
- Forstyrrelser i immun systemet (pletvis skaldethed)

# data[].attributes.body
- Vækstfasen
- Overgangsfasen
- Hvilefasen

# data[].attributes.body
Det er ikke ligegyldigt hvad man spiser

# data[].attributes.body
Forbigående hårtab og endeligt hårtab

# data[].attributes.body
Årsager:
- Psykisk stress
- Fysisk stress
- Medicin
- Mangel på mineraler

# data[].attributes.headline
De vigtigste stoffer for hårets vækst og sundhed

# data[].attributes.subject
De vigtigste stoffer for hårets vækst og sundhed

# data[].attributes.body
- A -vitaminer
findes i fx tunfisk, æg, gulerødder, grønkål, spinat, broccoli og ærter
- B -vitaminer
findes i fx kød, fisk, indmad, mælk, æg, ost, ris, gryn, brød, kartofler, grønkål, broccoli, spinat, bælgfrugter, brune ris, hvide bønner og mandler
- E -vitaminer
findes i fx æg, torskerogn, makrel , sild, olivenolie, grønkål, bælgfrugter, havregryn, groft brød, nødder, mandler og frø
- Kalk
findes i fx mælkeprodukter, ost, fisk, gryn, grønne grønsager, brune og hvide bønner, mandler, vand og groft brød
- Kisel
findes i fx hirse og selleri
- Magnesium
findes i fx kød, fisk, æg, mælkeprodukter, brød, gryn, grønne grønsager, mandler og nødder
- Svovl
findes i fx grøntsager, frugt, fisk og hvidløg
- Zink
findes i fx lever, ost, kød, fisk, æg, mælk, groft brød, havregryn og græskarkerner
- Kobber
findes i fx nødder, frø, kikærter, linser, blommer, rosiner og avokado
- Mangan
findes i fx fuldkornsprodukter, nødder, bladgrøntsager og te
- Essentielle fedtsyrer
findes i fx fiskeolie og hørfrøolie