# data[].attributes.headline
מדוע עזבו את ארצם 

# data[].attributes.subject
מדוע עזבו את ארצם 

# data[].attributes.body
המניעים לעלייה הגדולה בשנים 1955-1956 הם שילוב של הזיקה המסורתית לארץ ישראל והפיכתה של המדינה למציאות מוחשית, עם המצב הפנימי במרוקו

# data[].attributes.body
הגעת יהודי מרוקו לארץ ישראל באוניה המעפילים.

# data[].attributes.headline
עלייית יהודי מרוקו  לארץ ישראל 

# data[].attributes.subject
עלייית יהודי מרוקו  לארץ ישראל 

# data[].attributes.attachment_link.title
יהדות מרוקו - ארכיון המדינה Moroccan Jewry

# data[].attributes.attachment_link.description
עזיבתם של יהודי מרוקו את מקום הולדתם בעיר ובכפר,ותחילת הדרך לארץ ישראל.הסרט צולם בשנת 1964. מתוך אוסף משרד התיירות. פריט מ"ס 1577029

# data[].attributes.headline
האירוע הקשה ביותר בא

# data[].attributes.body
האירוע הקשה ביותר באותה תקופה, היה אסון  ספינת המעפילים "אגוז" אשר טבעה בלילה שבין 10 ל--11 בינואר 1961, כשעל סיפונה 43 עולים ואיש "המוסד" חיים צרפתי. טביעתה של "אגוז" העלתה לכותרות את העלייה החשאית של יהודי מרוקו ובעקבות לחץ בין- לאומי אפשרה מרוקו את יציאת היהודים ממנה,

# data[].attributes.headline
עלייה חשאית 

# data[].attributes.subject
עלייה חשאית 

# data[].attributes.body
לאחרהעלייה הגדולה הייתה העלייה החשאית שהתחילה בתקופת העצמאות של מרוקו בזמן זה הוטל איסור על עלייה ממנה היו לכך סיבות שונות: מעמדה של מרוקו בעולם הערבי, הרצון להנהיג מעבר מסודר של השלטון מהתקופה הצרפתית לתקופה החדשה

# data[].attributes.headline
העלייה הגדולה ביותר 

# data[].attributes.subject
העלייה הגדולה ביותר 

# data[].attributes.body
גל העלייה הגדול ביותר הגיע ארצה בשנים 1954-19555, לאור חששם הגובר של היהודים מעצמאותה הקרבה של מרוקו. הסוכנות היהודית היא שעמדה מאחורי פעולות ארגון עליית יהדות מרוקו במהלך השנים 1955-1954. בגל עלייה זה עלו ארצה כ-35,000 עולים

# data[].attributes.body
האנדרטה אשר הוקמה בדימונה לזכר מעפילי ספינת "אגוז

# data[].attributes.body
שיכון הוא סוג של בית קבע שהסוכנות בנתה לעולים בעלי מקצוע יצרני.

# data[].attributes.body
מעברה היא מלשון "מעבר", מכיוון שהאמינו שמקום זה הוא מקום קליטה זמני עד להעברתם לשיכון.

# data[].attributes.headline
יהודי מרוקו חשבו שהחיים בארץ הם אותם חיים כמו במרוקו וכולם בני אותה התרבות,אבל שהגיעו לארץ חלקם נשלחו למעברות או לשיכונים ששם שהו יהודים מתרביות שונות,היה קשה לקבל את זה שהמסורת והתרבות של ארץ ישראל שונה לחלוטין ממה שהיו רגילים אליה במרוקו ובעצם הם היו צריכים לוותר על המסורת שלהם ולהתאים את עצמם  למציאות החדשה הקיימת בארץ, בעצם להשתלב בעולם המודרני.

# data[].attributes.subject
יהודי מרוקו חשבו שהחיים בארץ הם אותם חיים כמו במרוקו וכולם בני אותה התרבות,אבל שהגיעו לארץ חלקם נשלחו למעברות או לשיכונים ששם שהו יהודים מתרביות שונות,היה קשה לקבל את זה שהמסורת והתרבות של ארץ ישראל שונה לחלוטין ממה שהיו רגילים אליה במרוקו ובעצם הם היו צריכים לוותר על המסורת שלהם ולהתאים את עצמם  למציאות החדשה הקיימת בארץ, בעצם להשתלב בעולם המודרני.