# data[].attributes.headline
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.subject
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.body
Naša šola se je pridružila projektu šole Franca Rozmana Staneta iz Ljubljane "Kam z odpadnim materialom". Projekt je namenjen zmanjšanju količine odpadkov z razmislekom, ali je odpadek za v smeti ali ga lahko kako drugače uporabim.

Ker v tem času na šoli ne poteka ekološki krožek, vas vabimo, da ponovno uporabite material in nam pošljete fotografije o vašem delu. Več o projektu si lahko preberete v priloženi datoteki. Fotografije se zbirajo do petka, 12. 3. 2021, na https://padlet.com/renataflander/stararoba_novaraba, dodanih je že nekaj fotografij 7.a in 7.b, ki so jih prispevali lansko leto pri pouku gospodinjstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unescov projekt_ustvarjamo z odpadki_nova raba ali stara roba, ki gre za med

# data[].attributes.headline
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.subject
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.body
Naša šola se je pridružila projektu šole Franca Rozmana Staneta iz Ljubljane "Kam z odpadnim materialom". Projekt je namenjen zmanjšanju količine odpadkov z razmislekom, ali je odpadek za v smeti ali ga lahko kako drugače uporabim.
Ker v tem času na šoli ne poteka ekološki krožek, vas vabimo, da ponovno uporabite material in nam pošljete fotografije o vašem delu. Več o projektu si lahko preberete v priloženi datoteki. Fotografije se zbirajo do petka, 12. 3. 2021, na https://padlet.com/renataflander/stararoba_novaraba, dodanih je že nekaj fotografij 7.a in 7.b, ki so jih prispevali lansko leto pri pouku gospodinjstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unescov projekt_ustvarjamo z odpadki_nova raba ali stara roba, ki gre za med

# data[].attributes.headline
UNESOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.subject
UNESOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.body
Naša šola se je pridružila projektu šole Franca Rozmana Staneta iz Ljubljane "Kam z odpadnim materialom". Projekt je namenjen zmanjšanju količine odpadkov z razmislekom, ali je odpadek za v smeti ali ga lahko kako drugače uporabim.

Ker v tem času na šoli ne poteka ekološki krožek, vas vabimo, da ponovno uporabite material in nam pošljete fotografije o vašem delu. Več o projektu si lahko preberete v priloženi datoteki. Fotografije se zbirajo do petka, 12. 3. 2021, na https://padlet.com/renataflander/stararoba_novaraba, dodanih je že nekaj fotografij 7.a in 7.b, ki so jih prispevali lansko leto pri pouku gospodinjstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unescov projekt_ustvarjamo z odpadki_nova raba ali stara roba, ki gre za med

# data[].attributes.headline
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.subject
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.body
Naša šola se je pridružila projektu šole Franca Rozmana Staneta iz Ljubljane "Kam z odpadnim materialom". Projekt je namenjen zmanjšanju količine odpadkov z razmislekom, ali je odpadek za v smeti ali ga lahko kako drugače uporabim.
Ker v tem času na šoli ne poteka ekološki krožek, vas vabimo, da ponovno uporabite material in nam pošljete fotografije o vašem delu. Več o projektu si lahko preberete v priloženi datoteki. Fotografije se zbirajo do petka, 12. 3. 2021, na https://padlet.com/renataflander/stararoba_novaraba, dodanih je že nekaj fotografij 7.a in 7.b, ki so jih prispevali lansko leto pri pouku gospodinjstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unescov projekt_ustvarjamo z odpadki_nova raba ali stara roba, ki gre za med

# data[].attributes.headline
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.subject
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.body
Naša šola se je pridružila projektu šole Franca Rozmana Staneta iz Ljubljane "Kam z odpadnim materialom". Projekt je namenjen zmanjšanju količine odpadkov z razmislekom, ali je odpadek za v smeti ali ga lahko kako drugače uporabim.
Ker v tem času na šoli ne poteka ekološki krožek, vas vabimo, da ponovno uporabite material in nam pošljete fotografije o vašem delu. Več o projektu si lahko preberete v priloženi datoteki. Fotografije se zbirajo do petka, 12. 3. 2021, na https://padlet.com/renataflander/stararoba_novaraba, dodanih je že nekaj fotografij 7.a in 7.b, ki so jih prispevali lansko leto pri pouku gospodinjstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unescov projekt_ustvarjamo z odpadki_nova raba ali stara roba, ki gre za med

# data[].attributes.headline
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.subject
UNESCOV PROJEKT - "Kam z odpadnim materialom"

# data[].attributes.body
naša šola se je pridružila projektu šole Franca Rozmana Staneta iz Ljubljane "Kam z odpadnim materialom". Projekt je namenjen zmanjšanju količine odpadkov z razmislekom, ali je odpadek za v smeti ali ga lahko kako drugače uporabim.

Ker v tem času na šoli ne poteka ekološki krožek, vas vabimo, da ponovno uporabite material in nam pošljete fotografije o vašem delu. Več o projektu si lahko preberete v priloženi datoteki. Fotografije se zbirajo do petka, 12. 3. 2021, na https://padlet.com/renataflander/stararoba_novaraba, dodanih je že nekaj fotografij 7.a in 7.b, ki so jih prispevali lansko leto pri pouku gospodinjstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unescov projekt_ustvarjamo z odpadki_nova raba ali stara roba, ki gre za med

# data[].attributes.body
Draga učenka, dragi učenec!

Vzemi si nekaj minut in poišči odgovore na spodnja tri vprašanja. Odgovore mi boš predstavil-a na srečanju v petek, 23. 10. 2020.

1. Kmet Jakob ima na pašniku blizu gozda 23 črno-belih koz. Ker ni imel časa, da bi jih odpeljal na varno, jih je pustil kar na pašniku. Po noči je prišel medved in vse, razen sedmih pojedel.

Koliko koz je naslednje jutro pričakalo kmeta Jakoba?

2. Po zraku je na belem listu papirja priletela beseda iz šestih črk. Čeprav so se otroci , ki so našli ta list papirja, zelo trudili, so jo vedno izgovorili narobe.

Katera beseda je to?

3. Koliko rojstnih dni ima v povprečju človek?

·         več kot 7

·         enega

·         več kot 20

·         pet

# data[].attributes.body
1.       Na spletni strani šole poišči stran za nadarjene PaDlet : Izzivi za nadarjene in radovedne učence.

2.       Izberi si predmet (lahko tudi več), pri katerem bi imel-a rad-a pri pouku zanimive zaposlitve ali drugačno delo.

3.       Mentorici Tatjani Škrab Grašič pošlji elektronsko pošto do 12. 10. 2020.

# data[].attributes.headline
POČITNIŠKI IZZIV                                               Vabim vas, da objavite fotografije knjig, ki jih berete med poletnimi počitnicami. To berem jaz. Učiteljica Nataša Polončič  

# data[].attributes.subject
POČITNIŠKI IZZIV                                               Vabim vas, da objavite fotografije knjig, ki jih berete med poletnimi počitnicami. To berem jaz. Učiteljica Nataša Polončič  

# data[].attributes.body
Dogovori za 5. razred
1.	Na spletni strani šole poišči stran za nadarjene Patlet : Izzivi za nadarjene in radovedne učence. 
2.	Izberi si predmet (lahko tudi več), pri katerem bi imel-a rad-a pri pouku zanimive zaposlitve ali drugačno delo.
3.	Mentorici Tatjani Škrab Grašič pošlji elektronsko pošto do 12. 10. 2020.

# data[].attributes.body
Dragi učenci,
izkoristite počitnice, izkoristite prosti čas za aktivnosti, ki so vam všeč. Plavajte, se zabavajte, igrajte, družite, berite, rišite,  ustvarjajte in se veliko gibajte.

# data[].attributes.body
Hmmm, čebeleee... Preizkusi se v znanju o čebelah. Marsikateri odgovor te bo mogoče presenetil ali pa tudi ne. Uživaj in veliko sreče ti želim :)

# data[].attributes.attachment_link.description
KVIZ O ČEBELAH Gimnazija Ledina, šol. leto 2017/18 1. Koliko vrst čebel poznamo? a) okoli 2.000 b) okoli 10.000 c) okoli 20.000 1. 2. Koliko čebel je v enem panju? 2. a) 100.000 b) 50.000 c) 60.000 3. S čim se čebele hranijo?

# data[].attributes.body
Ste vedeli?

Kranjska čebela je po razširjenosti druga na svetu in vodilna v Evropi.

Poleti živijo čebele 14 do 40 dni, pozimi do 140 dni, v posameznih primerih celo več kot 300 dni.

Čebelje krilo zaokroži med poletom 250-300 krat v sekundi, čebela leti s hitrostjo 25km/h, na daljše razdalje s hitrostjo 40km/h.

Pri poletu porabi čebela 10mg sladkorja v eni uri.

V obeh jajčnikih matice dozori okrog 2000 jajčec na dan, pri zelo plodni tudi do 3000 in več.

Pašne čebele imajo bolj razvite možgane kot panjske.

Čebelji med je 25% bolj sladek od sladkorja.

Čebelja družina je tako velika kot manjše mesto. V enem samem panju živi od 20.000 do 60.000 čebel.

Čebele nimajo ušes, imajo pa odličen voh.

# data[].attributes.body
Mmmm, učenec Nal K.P. nam je pripravil odličen recept. Tudi vi si lahko pripravite ta zdrav obrok.
Potrebujemo: avokado, limono, sol, kislo smetano, različno zelenjavo in koruzni čips.
Priprava: Avokado prerežemo, odstranimo koščico in meso izdolbemo z žlico. Pokapamo s sokom polovice limone, dodamo 2 žlici kisle smetane, ščepec soli in  vse dobro premešamo. Tako dobimo odlično omako v katero lahko pomakamo na koščke narezano zelenjavo ali koruzni čips.
Nal, hvala za recept, ostali pa DOBER TEK.

Veseli bomo vaših novih receptov. Pišite nam v komentar.

# data[].attributes.body
Poznate to zabavno igro? Dobra, stara igra skakanja. Najlepše je v troje, sicer pa si doma lahko pomagate tudi tako, da dolgo elastiko napnete okoli dveh stolov. Cilj igre je, da v dogovorjenem zaporedju na različne načine skačete čez elastiki, višina elastike pa se postopno viša. Vaši starši to igro zanesljivo poznajo, recite jim naj vam pokažejo njihovo najljubšo izštevanko (ali pa si pomagate s posnetkom na internetu).

# data[].attributes.body
V zadnjem zavihku (Pisma in dnevniki - za prijatelje) si lahko preberete zanimive zgodbe naših učencev ter učencev iz pole Vladimir Bartol v Trstu. Vabimo k branju, veseli pa bomo tudi vaših objav. Lahko jih pošljete tudi preko e-pošte na naslov: tina.smid@gmail.com.

# data[].attributes.body
Pamela je učenka zamejske šole v Trstu in je v času COVID-19 pisala dnevnik. Vsekakor zanimivo branje kako so vaši vrstniki trenutno situacijo doživljali onkraj slovenske meje.

# data[].attributes.body
AVTOR: Nal K. P.

Troy je majhen fant, z svetlimi in mršavimi lasmi. Živel je s svojo mamo. Troy ni imel dobrega odnosa z njo, saj je nikoli ni doma. Nista imela veliko denarja. Obseden je z

medvedkom po imenu Teddy iz njegove najljubše oddaje. Troy si je vedno želel plišastega Teddy-a, a si ga nista morala privoščiti. Medvedki Teddy-a so bili ena najbolj popularnih stvari in so šli za med. Troy je celo poletje kosil in pospravljal sosedom hiše, da ga bi

lahko kupil. Ob koncu poletja je zbral ravno dovolj denarja zanj. Odšel je v trgovino, da bi ga kupil. Po nekaj času tavanja po trgovini, je končno prišel do police s Teddy-i. Komaj je čakal. Za ta trenutek je porabil vso poletje. Končno je pritekel do njih, a so bili vsi

razprodani. Troy je bil besen in zelo potrt. Šel je do izhoda. Na parkirišču je videl majhno punčko z zadnjim Teddy-em. »Bolj si ga zaslužim kot ona!« si je mislil: »Naj ga ukradem?

Ne.« S povešeno glavo je odšel. Počasi se je vračal domov. Šel je mimo velikega smetiščnega zabojnika. Kar naenkrat je zaslišal melodijo Teddy-a le, da ni vedel kaj, a nekaj je bilo narobe. Segel je v smetnjak in v njem je našel medvedka. Medved ni bil v

tako dobrem stanju, bil je pokvarjen. Na prvi pogled ni bil nič posebnega. Bil je malo strgan in popackan. Imel je svetlo zelene oči, ki so izgledale kot človeške. Troy je imel občutek kot, da ga Tedd opazuje. »Fuj!« je rekel Troy, ko ga je videl, a ga je vseeno vzel domov. Troy ga je imel zelo rad in ga je nosil povsod. Njegova mati ga je sovražila in ga

večkrat vrgla proč. Neke noči je mama šla po opravkih in pustila Troya samega. Naročila mu je, naj gre spati ob 8.00 in naj ne gleda cele noči televizije. Malo po tem, ko je odšla, je on prižgal TV in začel gledati televizijo. Ob osmih je ugasnil in se odpravil v posteljo. Po

dolgem času je šele zaspal. »TRESK!« se je zaslišalo iz druge sobe. Troy je poskočil.

»Mami?« je vprašal potiho. Nihče ni odgovoril. Vzel je svoj kij za baseball in se splazil v dnevno sobo. »Kdo je? Oborožen sem!« Na omari je sedel njegov medvedek. Samo strmel

je v Troya. Na tleh je bila vaza, ki naj bi bila na njegovem mestu. »Čudno« je rekel Troy »ne spomnim se, da bi pustil vključeno televizijo.« je zajecljal. Predvajala se je

medvedova oddaja. Troy jo je previdno ugasnil in se vrnil v posteljo. »TRESK!« se je spet

zaslišalo iz dnevne sobe. Tokrat je bil že buden in je stekel v sosednjo sobo. Medved je bil tokrat razcefran, videl se mu je ves mehanizem in bil je zelo umazan. Začel je predvajati

njegovo pokvarjeno glasbeno skrinjico, ki je bila videna v njegovih prsih. »NEHAJ!« je zavpil v medvedka. Medved je obrnil glavo proti njemu in zaslišal se je glasen:

ŠKRIIIIIIIIIIIIP!« medvedku Teddy-u je tekla črna snov iz oči in telesa. Odprl je svoja usta in razkril svoje ostre čekane. Troy je hitro tekel ven. Glasba je bila vedno glasnejša.

Ustavil se je in se prijel za ušesa. Glasba je bila tako glasna, da so mu začela krvaveti ušesa. Troy je stekel v garažo. Zaslišal je pokvarjeno melodijo vedno bliže in bliže. Prijel

je za manjšo macolo in jo držal v rokah. Bil je prestrašen in zmeden. Želel si je, da bi se vse to nehalo. Glasba je utihnila. Bilo je tiho. Pretiho. Pogledal je gor in videl Teddy-a, ki visi iz stropa. Medved je odskočil in Troy ga je zadel z macolo zadnjo sekundo, ter se

izmaknil medvedovem ugrizu. Ta je pristal na omari z orodjem. Troy je tekel kolikor hitro je mogel v gozd in kar naenkrat je zaslišal avto, ki je parkiral na dovozu.»Mami, ne!« je

zavpil, ko se je obrnil in tekel nazaj v hišo. Skrbelo ga je za mamo. Ni vedel, kaj bo ta pošast naredila njegovi materi. Prišel je na verando in zdrvel v hišo. Bil je šokiran kaj je

videl. Medved Teddy je bil na mrtvi mami in jo po delčkih tlačil v svojo ostra usta. Opazil je Troya in zlobno zastrmel vanj. Prestrašeni Troy je stopil nazaj, a ko je to naredil je

Teddy naredil korak naprej. Troy je hotel ven, a vrata so bila zakljenjena, zato je stekel v klet. Vrata kleti so zaloputnila. »Spusti me ven!« je tulil, ko je butal po vratih.

Čez petnajst let...

1. »Greva mimo tiste zapuščene hiše?« je rekel Mike. »V kateri sta izginila mati in otrok! Ni šans!« je odgovoril Jake. »Daj no, kaj se pa lahko zgodi?« je pribil Clyde. Prijatelji so hodili mimo zapuščenega podrtega doma, ko so slišali neznano melodijo.

»Kaj je to« je zajecljal Mike. Jake je bil korak pred njem. Pobral je čudno lutko, ki naj bi nekoč bil medved. »Hej to je eden tistih, čigar moja mlajša sestra gleda oddajo.« se je

spomnil Clyde.

Konec?

# data[].attributes.body
Razmišljate o novem štirinožnem prijatelju? Če ne želite rodovniškega psa in bi raje imeli mešanca, je posvojitev iz zavetišča pravilna odločitev! Pri nakupu “pasemskega” psa brez rodovnika podpirate razna nepremišljena parjenja pasemskih psov, ki jih zaradi različnih razlogov ne bi smeli pariti. Zato je posvojitev psa iz zavetišča veliko bolj odgovorno ravnanje!
V Sloveniji imamo kar nekaj zavetišč. Tam sprejemajo pse (pa ne le psov, tudi druge živali), za katere lastniki niso mogli več skrbeti ali pa so se jih enostavno naveličali.

Vsak od njih je poseben; prav vsak si zasluži dober dom.

Tu najdete povezave do spletnih strani slovenskih zavetišč:
https://www.pesmojprijatelj.si/zavetisca

Tu pa najdete razloge, zakaj posvojiti psa iz zavetišča:
http://www.pesmojprijatelj.si/dobro-je-vedeti/posvajanje-psov/

Kako lahko pomagam zavetiščem?

Z materialnimi donacijami (hrana, povodci, ležišča...)

S finančnimi donacijami

Z namembo dela dohodnine

S posvojitvijo na daljavo (več o posvojitvi na daljavo si lahko preberete tukaj: https://www.zavetisce-horjul.net/brez_ne_gre.php

In seveda s posvojitvijo živali - večno vam bo hvaležna.

# data[].attributes.headline
IZDELAVA IGRAČ ZA NAŠE HIŠNE LJUBLJENČKE

# data[].attributes.subject
IZDELAVA IGRAČ ZA NAŠE HIŠNE LJUBLJENČKE

# data[].attributes.body
Zdaj, ko imamo čas, je verjetno marsikdo že pospravil po hiši. Morda je kdo našel star pulover v omari, odpadne kose lesa v kleti ali pa nekaj kartona? Vse to bi najverjetneje romalo v smeti, a z nekaj truda jih lahko spremenimo v super igračke, praskalnike in ležišča za naše štirinožne prijatelje!

Pošiljam povezave, ker najdete navodila za izdelavo;

https://www.zdravahranazapse.si/naredimo-sami-praskalnik-za-macke/

https://www.zdravahranazapse.si/interaktivne-igrace-za-macke/

https://www.zdravahranazapse.si/macje-lovke/

http://www.zverce.si/vase-zverce

Zgoraj je le nekaj idej za začetek. Poglejte na YouTube, tudi tam jih je polno. Bodite ustvarjalni, predvsem pa se zabavajte! Če ima kdo še kakšno idejo ali vprašanje, naj jo/ga napiše spodaj pod komentarje.

PS: Če kdo doma nima živali, nič hudega. Stvari lahko neseš v zavetišče za živali, kjer bodo hvaležni vsake donacije.

# data[].attributes.body
So obdobja, ko si zelo napet-a, nervozen-a. Domišljijska igra 'Čarobni krik' ti bo pomagala, da se malo sprostiš. Predstavljaj si, da lahko spustiš iz sebe čarobni krik. To je krik brez glasu, nihče ga ne more slišati. Sedaj se pripravi na svoj čarobni krik. Tiho štej pri sebi počasi od šest nazaj proti ena. Ko boš pri ena, spusti svoj neslišni krik. Sprosti se!

# data[].attributes.body
Informacije o režiserju in filmu

Yann Arthus-Bertrand je svetovno znani francoski fotograf in režiser, čigar zaščitni znak so odlični posnetki Zemlje iz zraka. Je ustanovitelj fundacije Goodplanet, ki s številnimi projekti izobražuje o okoljski problematiki in dviga zavest o pomenu ohranjanja narave in trajnostnega družbenega razvoja.

Žejni svet, ki je posnet v okoli 20 državah, razkriva skrivnostni in navdušujoči svet celinskih voda skozi spektakularne zračne posnetke narejene v težko dostopnih in redko posnetih krajih, kot sta denimo Južni Sudan ali Severni Kongo. Posnetki nam omogočajo odkrivanje najlepših pokrajin na našem planetu, jezer, rek in mokrišč, ki jih je ustvarila voda. Izjemni zračni pogled na svet se združuje s trdo vsakodnevno realnostjo vseh tistih ljudi, ki jim vode primanjkuje in ki zaradi njenega pomanjkanja celo umirajo, ljudi, ki so vključeni v vsakodnevno bitko, da bi vodo dobili, jo prečistili ali jo pripeljali do tistih, ki jo potrebujejo.

Dokumentarec je zgrajen na množici srečanj z ljudmi v Evropi, Afriki, Aziji in Ameriki, ki delajo in izumljajo z namenom, da vodo pripeljejo do ljudi, ki jo potrebujejo, da jo pametneje porabljajo, prečistijo, ali, še bolje, da jo prenehajo onesnaževati. Navdušujoče osebnosti, mednarodno prepoznavni in preprosti ljudje, ki se srečujejo s problematiko čiste vode, osvetljujejo film z njihovo energijo, domišljijo in navdušenjem.

Film ima slovenske podnapise, ki so jih pripravili sodelavci Biotehniške fakultete. Ogled filma je (in mora biti) brezplačen. Ogled je omogočen osnovnim šolam, srednjim šolam in fakultetam.

Ker gre za avtorsko zaščiten film, vas prosimo, da upoštevate opozorilo o spoštovanju pravic v navodilih za ogled.

Navodila za ogled filma

Kaj: 90-minutni dokumentarni film Žejni svet Yann Arthus-Bertranda. Film ima slovenske podnapise.

Kje: na povezavi na portalu Arnes Video. Povezava bo aktivna ob začetku predvajanja filma.

Kdaj: od 17. 4. 2020 do 24. 4. 2020.

Zakaj: ker je Slovenija zaenkrat še tako bogata država, da čisto pitno vodo zlivamo v straniščne školjke.

Kaj želimo od vas: veseli bi bili vaše povratne informacije.

Napovednik: Žejni svet (La soif du monde).

Uvodnik: Voda je vir življenja ali vzrok smrti, prof. dr. Mihael Toman.

# data[].attributes.body
Ob dnevu zemlje predlagamo ogled dokumentarnega filma z naslovom Žejni svet.

Prek spleta se odpravite v svet in spoznajte planet s čudovitim dokumentarnim filmom o vodi

Šolam in fakultetam je v tednu, ko obeležujemo svetovni dan Zemlje, torej od 17. do 24. aprila, na spletu na voljo brezplačen ogled filma Žejni svet režiserja in fotografa Yanna Arthus-Bertranda. Žejni svet vabi na izjemno 90-minutno potovanje okoli sveta. Tokrat se slavni fotograf ukvarja z enim od največjih izzivov za preživetje človeka – vodo. Ogled filma so v sodelovanju omogočili sodelavci Biotehniške fakultete Univerze v Ljubljani ter Akademske in raziskovalne mreže Slovenije (Arnes).

# data[].attributes.attachment_link.description
"Po serijah DOM (HOME) in Zemlja z zraka (Earth from Above) Yann Artus-Bertrandov 90 minutni dokumentarni film ŽEJNI SVET v režiji Thierrya Piantanide in Baptista Rouget-Luchairesa vabi na še eno p...

# data[].attributes.headline
NATEČAJ ZA NOČ KNJIGE - IZPOD PERESA MLADIH NA DALJAVO

# data[].attributes.subject
NATEČAJ ZA NOČ KNJIGE - IZPOD PERESA MLADIH NA DALJAVO

# data[].attributes.body
Dragi učenec, draga učenka.
Letošnje leto bo naš projekt Noč knjige potekal na daljavo. Žal ne bomo prespali v šoli, dobro jedli, pogledali kakšen film in se zabavali. To nas še vse čaka. Vi pa ta dan izkoristite doma. Pišite dnevnik, svojo zgodbo, zapišite opis svoje najljubše knjige in delite to z ostalimi učenci. Vaše izdelke bomo nagradili in jih poslali tudi našim prijateljem na prijateljsko šolo Vladimir Bartol v Trstu, oni pa nam bodo poslali njihovo gradivo. Tako si bomo izmenjali zanimive zgodbe. Vaše prispevke bomo tudi zbrali v "knjigici" in jih poslali varovancem Doma Taber.
Več si preberite v priponki.

# data[].attributes.body
"Noč knjige v izrednih razmerah … BO," so zapisali organizatorji.

Ker je druženje v živo omejeno, se selimo na domove, v naravo in v virtualne svetove. V času trajanja Noči knjige ste najlepše vabljeni k pisanju svojih zgodb, branju v naravi, pisanju pesmi..
Vaše prispevke objavite na IG al FB, pošljite pa nam jih tudi preko e-pošte na: tina.smid@gmail.com.

Zaznamek #nocknjige2020

# data[].attributes.attachment_link.title
Noč knjige in Svetovni dan knjige | Book Night International | Slovenija

# data[].attributes.body
Ste že obiskali Šolski muzej in si pogledali kako je pouk potekal včasih? Poglej si zanimiv posnetek in videl/boš kako se je v dokaj kratkem času vse spremenilo. Današnja šola je zaradi COVID-19 sploh čisto drugačna, saj vse poteka preko računalnikov.

# data[].attributes.body
Znaš žonglirati? Med učenjem se malo sprosti in poskusi kako ti gre.

# data[].attributes.body
PESEM IZPOD ROK NAŠEGA UČENCA ANŽETE DEMŠARJA. BRAVO ANŽE!! PREBERITE IN SE NASMEJITE.
Šola na daljavo je spremenila mojo mamo v kravo,
stalno teži, da naj se za šolo hitro naredi.
Če pa se ne naredi, se ona razjezi in potem se mi lahko še kaj zgodi.
Ampak na srečo je ponavadi mirna in obzirna.
Zato meni nič ni.
No če pa oče ugotovi, da se česa ne naredi, se pa še huje kot mama razjezi.
Potem pa jaz rečem adijo in že me več ni.
Ampak se oče kmalu pomiri.
Zato meni nič ni.
Vidite tako je šola na daljavo mojo mamo spremenila v kravo. Mene pa je karantena spremenila v kretena.

# data[].attributes.body
Priporočamo, da si ogledate film v katerem boste videli kako otroci živijo v državah kjer je revščina, vojna itd.
Zraven obvezno kokice ;).
Celoten film najdete na portalu Youtube - vpišite The good lie 2014

# data[].attributes.body
Ali ste vedeli?

da je Kolosej največji Rimski amfiteater,

da so ob njegovi otvoritvi priredil slavnostne igre, ki so trajale 100 dni,

da je imel Kolosej kar 80 vhodov,

da so areno v Koloseju lahko napolnili z vodo in v njej uprizorili vodne bitke.

# data[].attributes.body
Si predstavljaš kako bi to izgledalo? Kmalu objavimo posnetek in izziv za vse košarkaše in košarkašice. ;)

# data[].attributes.body
Posnemi dobro fotografijo, jo oblikuj in deli z nami. Fotka naj bo izvirna, zabavna, umetniška.. Prikazuje naj trenutni čas..

Fotografije pošlji na naslov: tina.smid@gmail.com. Najboljšo fotografijo bomo nagradili - ko se vidimo, dobi sladko nagrado!

# data[].attributes.body
Naredi si KINO VEČER in uživaj ob dobrem in poučnem filmu. Pripravi si "kokice" ali prigrizek, sedi na kavč in kino večer se lahko začne.
Deli ideje za film za nami, da bodo tudi drugi učenci lahko spoznali kaj je dobrega. Zapiši v komentar.

# data[].attributes.body
To mesto-država nahaja v jugovzhodni Aziji, je posebnega pomena. In je treba opozoriti tudi na pozornost, pove zanimivih dejstev o svetu.

Malo ljudi ve, da je Singapur v celoti zgrajen na Feng Shui. Tu so tudi drevesa posadili glede na starodavne kitajske koncepta. In Ferris kolo se vrti v smeri urinega kazalca - je verjel, da je to nemogoče ustvariti močan priliv sredstev v mestu.

V Singapurju, ni prometni zastoji. Prvič, zaradi ceste in nato zgradili na Feng Shui. In drugič, za nakup avtomobila, morate najprej kupiti dovoljenje na dražbi, je cena, ki doseže včasih 100.000 dolarjev.

Prav tako je treba vedeti, da je v Singapurju je smrtna kazen, ki grozi, tatovi, posiljevalci, preprodajalci drog. Za manj hudih kaznivih dejanj, se kaznuje bič. In potem napišejo kazni za praktično vsakega madeža. Tudi za osebo zaliti rože preveč vode, ostanki od katerih so se naselili v krožnik. Vlaga privablja komarje, s katerim bi lahko oblasti komaj so shranjene mesto, izkoreninjenje malarije in vročino. Mimogrede, lahko policija v Singapurju je mogoče najti zelo redko. Ker je varnost izvaja tukaj s pomočjo video kamer, ki so nameščene na vsakem vogalu.

# data[].attributes.body
Ustvari voščilnico za stare starše in jim polepšaj velikonočne praznike, ki so letos nekoliko drugačni. Veseli bodo vaše pozornosti.
Pripenjamo eno idejo. Lahko pa uporabite tudi svoje možgančke in domišljijo ter ustvarite svoj unikaten izdelek. Slike izdelkov prosim pošljite na preko elektronske pošte na: tina.smid@gmail.com.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Make - Easy Simple Easter Card Eggs  - Step by Step DIY | Kartka Wielkanocna Pisanki

# data[].attributes.body
Napiši svoj najboljši recept in ga deli z nami. Veseli bomo vseh prispevkov.
***Recept vpiši v komentar.

# data[].attributes.body
7. aprila obeležujemo Svetovni dan zdravja. Letošnja tema Svetovnega dneva zdravja je zato namenjena podpori medicinskim sestram, zdravstvenim tehnikom in babicam pri njihovem delu. Skrb za zdravje nas večina najprej poveže z različnimi profili zdravnikov, vendar zelo velik delež te skrbi nosijo njihovi nepogrešljivimi sodelavci: medicinske sestre, zdravstveni tehniki in babice.
Ne pozabimo pa na vse, ki se borijo z virusom COVID-19 in pomagajo okuženim ljudem.
Srečno vsem!

# data[].attributes.body
Ste že napisali kakšno pesem? V tem času, ko smo doma, na veliko stvari roji po glavi in mogoče jih lahko spravimo v rime.. Predlog: sedi na balkon, prepusti se ptičjemu petju in tvori rime. Ko ti kaj uspe, pa le hitro zapiši in pošlji v komentar.

Veseli bomo vaših prispevkov.

# data[].attributes.body
Ali ste vedeli?

Da je kitajski zid edina stvaritev na Zemlji, ki je vidna z Lune.

Da bi količina materiala, uporabljena za izgradnjo zidu, zadoščala za izgradnjo 120 Keopsovih piramid ali pa za postavitev 2 metra visokega zidu okoli ekvatorja.

Pri gradnji zidu je sodelovalo več kot tristo tisoč vojakov, zaporniki iz državnih zaporov, na koncu pa je bil k gradnji poklican vsak tretji Kitajec.

Da so delavci, ki so v času dinastije Ming gradili zid, uporabljali mešanico apna in riževe moke namesto vode, peska in apna za izdelavo malte.

Kitajski zid letno obišče več kot 10 milijonov obiskovalcev.

# data[].attributes.body
V kolikor boste imeli čas, lahko pogledate odlično predstavo z naslovom Vihar v glavi.

# data[].attributes.body
Si za nov izziv? Tokrat so na vrsti dvigi trupa oziroma pod domače "trebušnjaki". Potrebuješ blazino in štoparico.
Tvoj izziv pa je: ŠTEVILO DVIGOV TRUPA V ENI MINUTI.
NAVODILO ZA IZVEDBO: Ležimo na hrbtu. Noge pokrčimo, obe stopali sta v celoti na tleh. Z rokami podložimo glavo. Komolce imamo ves čas daleč vsaksebi. Pogled je usmerjen diagonalno, prek pokrčenih kolen. Med brado in prsmi obdržimo za pest prostora. Sledi globok vdih. Stisnemo trebušne mišice in med izdihom dvignemo zgornji del trupa. Dvignemo se toliko, da od tal „odlepimo" lopatice, ledveni del pa počiva na tleh. Z vdihom se vrnemo v začetni položaj. Ponovimo 10-krat.

# data[].attributes.body
Slovenija je bogata z biseri naravne in kulturne dediščine. Nekateri izmed njih predstavljajo pomemben kamenček v mozaiku svetovne dediščine človeštva in sodijo pod okrilje UNESCO. Na seznamu svetovne naravne in kulturne dediščine so se tako znašle po dve naravni in kulturni znamenitosti, še pet jih je trenutno na poskusnem seznamu   svetovne dediščine. Na reprezentativni seznam svetovne nesnovne kulturne dediščine človeštva so uvrščene štiri posebnosti Slovenije svetovne dediščine. Poleg tega se Slovenija pojavlja tudi v drugih programih UNESCO - v svetovni mreži biosfernih območij,  svetovni mreži geoparkov,  na UNESCO seznamu pisne kulturne dediščine Spomin sveta ter na Seznamu mednarodno pomembnih mokrišč. Kateri dve sta naravni in kulturni znamenitosti sta se znašli na seznamu svetovne naravne in kulturne dediščine?

# data[].attributes.body
Zajtrkovanje ima pozitivni učinek na pomnjenje, reševanje zapletenih nalog, logično sklepanje, zbranost in kreativnost. Za osnovnošolce, dijake in študente, da zjutraj zaužijejo konkreten obrok, da bodo lahko produktivni vse do malice. Zato pred delom za šolske obveznosti doma najprej pojej zajtrk. Tudi malica naj bo!

Pozitivno deluje na imunski sistem
Pri odzivu našega telesa na stres je ključen hormon kortizol. Ko zjutraj vstanemo, se zaradi pričakovanja prihajajočega dne njegova raven v krvi poveča tudi za 50 odstotkov. Visoka raven kortizola slabi naš imunski odziv (zavira delovanje limfocitov T), poviša krvni tlak in raven sladkorja v krvi. Z uživanjem zajtrka v telo vnesemo glukozo, ki zavira izločanje kortizola iz nadledvične žleze. Tako znižamo krvni tlak in predvsem omogočimo našemu imunskemu sistemu normalno delovanje.

Dober tek!
Kaj pa vi zajtrkujete? Vaš odgovor zapišite v komentar, kjer bomo zbirali zanimive predloge.

# data[].attributes.body
Bi rad ustvarjal/-a s plastelinom, a ga nimaš doma? Zakaj ga ne bi poskusil/-a izdelati sam/-a? Veselo na delo! :)

# data[].attributes.body
Pogosta težava pri nas je, da jemo zelo nezdravo :(. Žal to vodi v prekomerno debelost. Pa si želimo biti taki? Preberi si spodnji članek in poskušaj slediti trendom prehranjevanja za mladostnike.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Prehrana šolskih otrok in mladostnikov

Potem ko se po zelo hitrem razvoju v zgodnjem otroštvu razvoj telesa sredi otroštva nekoliko umiri, se znova zelo okrepi v času pubertete. V času odraščanja je prehrana ključnega pomena, saj telo za izgradnjo kostnine, mišic, notranjih organov in za delovanje možganov nujno potrebuje snovi, ki jih vsebuje hrana. V tem obdobju ni pomembno samo to, da dovolj ješ, pomembno je, da ješ kakovostno, raznoliko in zdravo hrano.

Nepravilen izbor in uživanje živil lahko pusti posledice na tvojem telesu za vse življenje, vplival pa bo tudi na oblikovanje tvojih prehranjevalnih navad v kasnejšem življenju. Otroci in mladostniki pogosto med glavnimi obroki (zajtrk, kosilo, večerja) uživate tudi prigrizke za katere je značilno, da vsebujejo veliko energije, ki jo prispevajo sladkorji in maščobe, manj pa vsebujejo hranilnih snovi, ki vplivajo na odpornost organizma. Opuščanje zajtrka, neustrezen ritem prehranjevanja za katerega je značilna neustrezna časovna porazdelitev obrokov preko dneva, premajhne količine zaužite zelenjave in rib, ter prevelike količine zaužitih pijač z dodanimi sladkorji so dejavniki tveganja, ki ogrožajo zdravje otrok in mladostnikov.

Nekaj nasvetov za zdravo prehranjevanje

Uživaj raznovrstno zelenjavo in sadje

Zelenjava je odličen vir vitaminov, mineralov in koristnih prehranskih vlaknin, hkrati pa vsebuje malo energije. Dnevno je priporočljivo pojesti več zelenjave kot sadja, ki običajno vsebuje več sladkorjev. Zelenjavo redno vključuj v vse obroke in na ta način razporedi vnos koristnih snovi skozi ves dan. V pomoč ti je lahko pravilo "5 na dan", ki te spomni da dnevno zaužijete 5 različnih vrst zelenjave in /ali sadja, od tega vsaj 3 vrste zelenjave in dve vrsti sadja. Sadje in zelenjavo lahko izbiraš tudi po barvi, ki naj bo raznolika npr. zelen brokoli, belo cvetačo, oranžno korenje - s tem zaužiješ raznovrstne hranilne snovi, ki jih potrebuje tvoje telo. Skupaj je dnevno priporočljivo zaužiti več kot 400 g (0,4 kg) sadja in zelenjave.

Omejuj uživanje prigrizkov in jih nadomeščaj z zdravimi izbirami

Prigrizki so zelo mamljiva izbira za hitro potešitev lakote, ki se pojavi zlasti, če so časovni razmiki med obroki preveliki, radi pa jih zaužijemo tudi v prijetni družbi prijateljev in ob gledanju televizije. Skoraj nezavedno jih lahko zaužiješ zelo veliko. Takšni prigrizki lahko vsebujejo zelo veliko maščob, sladkorjev in/ali soli, s tem pa tudi energije. Z enakomerno razporeditvijo rednih obrokov čez dan se potreba po takšnih prigrizkih zmanjša. Izbiraj bolj zdrave prigrizke. Odlični primeri zdravih prigrizkov so npr. (neslani) oreški, sveža zelenjava in sadje (npr. rezine paprike ali mladega korenčka), lahko pa posežeš tudi po navadnem jogurtu.

ALI VEŠ? Ali veš, da ljudje, ki uživajo hrano ob gledanju televizije pogosteje zaužijejo več hrane kot drugi in tudi energijski vnos je višji, kar pogosto prispeva k razvoju prekomerne telesne mase in debelosti.

Nezdrava živila se pogosto oglašujejo tako, da se v oglasih pojavljajo različni junaki iz risank, filmov, ter znane osebnosti, npr. pevci in športniki. Ne pusti se zapeljati in izbiraj živila s svojo glavo! Preverjaj sestavo živil in izbiraj takšna z manj sladkorja, maščob in soli! Pomagaš si lahko z informacijami, ki so ti na voljo tudi na spletni strani www.veskajjes.si. Tu najdeš veliko podatkov o sestavi živil in nasvetov za zdravo izbiro. Obstaja tudi mobilna aplikacija.

Izogibaj se sladkim pijačam in drugim živilom z dodanim sladkorjem

Količino sladkorja v prehrani je potrebno omejevati, saj prekomerno uživanje sladkorjev povzroča najrazličnejša tveganja za zdravje, med drugim za prekomerno telesno maso in debelost, sladkorno bolezen in zobno gnilobo. Sladkor vsebujejo številna živila - pogosto v mnogo večjih količinah, kot bi to pričakovali, prav tako v nekaterih živilih, kjer ga sploh ne bi pričakovali. Zelo veliko ga lahko vsebujejo brezalkoholne pijače (kole, ledeni čaji, gazirane pijače, vode z okusom, ipd.), žita za zajtrk, in različne sladkarije. Priporočljivo je omejiti uživanje živil z dodanim sladkorjem, pa tudi dodajanje pretiranih količin sladkorja v hrano ni priporočljivo.

ALI VEŠ? Dodan sladkor v živilih prepoznaš tudi, če so med sestavinami navedene npr. fruktoza, glukozni sirup, fruktozno-glukozni sirup, med, agavin ali javorjev sirup, rjav sladkor, ali druge sladke sestavine. Doma pripravljene sladice so lahko zelo okusne tudi, če so pripravljene z manjšo količino sladkorja, kot je navedeno v receptu za pripravo. Pogosto lahko zmanjšaš količino sladkorja tudi na polovico.

Omejuj vnos soli (natrija)

Prekomeren vnos natrija (oz. soli, katere sestavina je natrij) povečuje krvni tlak in s tem tveganje za nastanek bolezni srca in ožilja, za posledicami katerih umre največ prebivalcev Slovenije. Tako kot odrasli tudi slovenski otroci in mladostniki zaužijejo bistveno preveč soli. Raziskave so pokazale, da je želja po bolj slani hrani bolj stvar okusa kot potrebe, ter da je željo po slani hrani mogoče zmanjšati s postopnim zniževanjem slanosti živil. Zelo veliko soli je skrite v predelanih živilih. K visokim vnosom soli največ doprinesejo slani prigrizki (čips, palčke, ipd.) ter razne salame, paštete, siri, hrenovke, klobase, pa tudi pice in razne jedi iz konzerv ter vnaprej pripravljene omake in juhe iz vrečke. Priporočljivo je omejiti tudi dosoljevanje jedi pri mizi. Visoki vnosi soli so še posebej tvegani za odrasle, zato ne bo odveč, da na to spomniš tudi svoje starše. Raziskave namreč kažejo, da odrasli prebivalci Slovenije dnevno zaužijejo povprečno 11,8 g soli - okrog 135% več od še sprejemljivih 5 g dnevno.

Več o soli si lahko prebereš v našem posebnem prispevku o kuhinjski soli, pa tudi na spletni strani www.nesoli.si.

ALI VEŠ? Uživaj sol, ki je jodirana, kar pomeni, da ima dodan jod. Jod je pomemben element, ki prispeva k zdravju ščitnice, vendar ga v običajni prehrani primanjkuje, zato je imelo v preteklosti veliko ljudi na območju Slovenije bolezni pomanjkanja joda (npr. endemska golšavost). Država je z ukrepom obveznega jodiranja soli bolezni pomanjkanja joda praktično povsem preprečila.

Izbiraj in uživaj zdrave maščobe

Maščobe so pomembna sestavina hrane, ki jo naše telo nujno potrebuje, saj predstavljajo gradbeni element vsake celice, se pa po sestavi razlikujejo. Že po agregatnem stanju jih lahko ločimo na trde (npr. maslo, margarina) in tekoče (olja). V prehrani so zaželene predvsem tekoče maščobe rastlinskega izvora - odlična izbira je npr. oljčno olje.

Živila z več maščobe, kamor sodijo tudi ocvrta živila, so lahko bolj okusna, vendar energijsko zelo bogata saj 1 g maščobe (37 kJ) vsebuje več kot dvakrat toliko energije, kot gram sladkorja (17 kJ). S prekomernim vnosom maščob v telo vnašaš tudi zelo veliko energije, ki lahko vodi do prekomerne telesne mase in debelosti. Ocvrta živila med cvrenjem vpijejo več maščobe, ki se je pogosto ne zavedamo. Zelo veliko manj priporočljivih maščob je tudi v industrijsko predelanih mesnih izdelkih, npr. posebni salami, pašteti, hrenovki in klobasah, ki pa je zaradi mlete strukture pogosto nevidna.

Zelo pomembne v prehrani so omega-3 maščobne kisline, ki jih najdemo v manjših morskih ribah (sardine, slanik, skuša) in lososu. Omenjene maščobe v zmernih količinah ščitijo organizem tudi pred pojavom bolezni srca in ožilja. Zaradi sestave rib in tudi vsebnosti maščob je priporočljivo uživati ribe dvakrat tedensko, vsaj enkrat od tega naj bi uživali katero od prej naštetih vrst rib. Ribe naj bodo pečene v pečici, kuhane v pari ali dušene v majhni količini olja, ne pa ocvrte v olju. Panirane in običajno zamrznjene ribe in ribji izdelki, ki jih cvremo, so v prehrani manj zaželeni.

ALI VEŠ? Nekatere vrste maščob so bolj koristne kot druge. Pri pripravi hrane izbiraj predvsem rastlinska olja, še posebej takšna, ki vsebujejo več nenasičenih maščobnih kislin (tekoča). Odlična izbira so oljčno in sojino olje ter olje oljčne ogrščice (včasih poimenovano tudi repično olje). Omejuj uživanje nasičenih maščob, ki prevladujejo v trdih maščobah in jih vsebujejo predvsem mesni in mlečni izdelki, veliko pa jih je tudi v nekaterih rastlinskih oljih, predvsem v kokosovem in palminem olju.

Na kaj je pri prehranjevanju še dobro biti pozoren?

Hrana naj bo pripravljena doma

Ko je le mogoče se izogibaj industrijsko pripravljeni hrani in v čim večji meri pripravite obroke iz osnovnih sestavin (meso, mleko, jajca, zelenjava, sadje...). Pri zajtrku uživaj navadni jogurt namesto sadnega, ki vsebuje veliko sladkorja. V navadni jogurt si lahko zamešaš tudi sadje. Pij vodo ali nesladkani čaj.

Čez dan redno uživaj zajtrk, kosilo in večerjo

Telo stalno porablja energijo, ki jo večinoma dobi iz zaužite hrane. Iz zaužite hrane se nekaj ur po obroku počasi sproščajo hranilne snovi, nakar znova postanemo lačni. In bolj ko smo lačni, več bomo pojedli. Raziskave so pokazale, da izpuščanje obrokov lahko povzroči, da se pri naslednjem obroku poje več hrane. Zato priporočamo toliko obrokov, da se ne pojavi premočan občutek lakote. Telo se privadi na redno število dnevnih obrokov. Priporočamo tri glavne dnevne obroke - zajtrk, kosilo in večerjo, vmes pa dodamo še eno do dve malici.

ALI VEŠ? Že pregovor pravi, da prazna vreča ne stoji pokonci! Telesu je treba energijo zagotoviti takrat, ko jo najbolj potrebuje. Prav jutro je del dneva, ko telo energijo zagotovo potrebuje. Zajtrk zviša raven glukoze v krvi, kar ugodno vpliva na delovanje vseh telesnih celic, posebno možganskih, zato tega pomembnega obroka vsekakor ne izpusti.

Z gibanjem do zdravja

Prav gibanje in telesna aktivnost sta skupaj z uravnoteženo prehrano ključ za optimalen razvoj telesa in zdravo življenje. V današnjem obdobju se ljudje gibamo veliko manj kot v preteklosti. Sedeč način življenja pred mizo, računalniki in televizorji hkrati pomeni, da naše telo porabi veliko manj energije, hkrati pa ljudje pojemo vedno več predelanih živil, še zlasti takšnih, ki so energijsko bogata. Prav neravnovesje med količino zaužite hrane (energije) in porabo energije pri mnogih povzroča prekomerno telesno maso. Rešitev predstavlja gibanje, ki hkrati predstavlja tudi priložnost za igro in druženje s prijatelji. Premalo se zavedamo, da je naše telo ustvarjeno za gibanje, in da je prav od naše telesne aktivnosti odvisen razvoj celotnega telesa, predvsem pa kosti in mišic.

Športna prehrana: Če rad zahajaš v fitnes centre ali se ukvarjaš z vrhunskim športom se ti lahko hitro zgodi, da ti bodo ponudili različne snovi, ki naj bi pomagale pri oblikovanju telesa ali doseganju boljših učinkov vadbe. Mnogo takšnih sredstev (aminokislinski napitki, kreatin in podobno, pa tudi doping sredstva) je predvsem ob dolgoročnem uživanju škodljivih, zato se jim izogibaj.

Odraščanje in spreminjanje telesa

Del odraščanja je tudi puberteta, ko se telo začne hitro spreminjati. Spremembe imajo točno določen namen, ki izvira vse od začetkov razvoja človeka. Fantje so morali postati močni in vzdržljivi, da so gradili bivališča, varovali družino in lovili živali, za dekleta pa je bilo pomembneje, da so bila sposobna donositi otroka in poskrbeti za njegovo odraščanje. Tako so dekleta potrebovala predvsem široko medenico, da sta mati in otrok preživela porod, obenem pa dovolj zalog maščobe, ki so zagotavljale preživetje tudi v primeru pomanjkanja hrane. Še v začetku prejšnjega stoletja so zato ženski lepotni ideal predstavljali široki boki in močna postava.

Sprejmi svoje telo!

Danes so dekleta pod vse večjim pritiskom povsem drugačnega lepotnega ideala - suhe postave. Ne le pretežka, temveč tudi "normalno" težka ali celo že presuha dekleta si pogosto želijo hujšati. Odrekajo se obrokom, predvsem večerji, tudi pri ostalih obrokih pa živila izbirajo zelo skrbno, predvsem pojedo manj mesa, jajc, rib, mleka in mlečnih izdelkov. Takšne trende v manjši meri lahko opazimo tudi pri fantih. Odrekanja lahko vodijo v zelo osiromašeno prehrano, v kateri primanjkuje hranilnih snovi, potrebnih za normalni razvoj in delovanje telesa, lahko pa celo do bolezenskih stanj. Slaba prehranjenost v mladosti lahko povzroči hude zdravstvene težave v kasnejših letih, ki pa so za mlade še daleč. Posledice so lahko dolgotrajne, celo nepopravljive. Ognete se jim lahko tako, da se odrečete stradanju in lepotnemu idealu, in se odločite za aktiven zdrav življenjski slog in uravnoteženo prehrano. Sprejmi svoje telo - predvsem pa se zadovolji z normalno telesno maso!

Obvladovanje debelosti: Čeprav ima pri nastanku debelosti pomembno vlogo tudi dednost, nas lahko večina na telesno maso vpliva predvsem z načinom življenja. Za večino je dovolj že zgolj upoštevanje priporočil v tem prispevku. Če imaš zelo preveliko telesno maso je pri odločitvi za hujšanje koristno poiskati tudi pomoč strokovnjaka. Izogibaj se "strokovnjakom", ki se oglašujejo po spletu in revijah, pa tudi zelo omejevalnim dietam - veliko o njihovi učinkovitosti ti pove že to, kako pogosto se spreminjajo trendi takšnih diet. Za nasvet se obrni na osebnega zdravnika, po potrebi te bo napotil k ustrezno usposobljenemu specialistu. Svoje dvome in težave lahko zaupaš svojim prijateljicam in prijateljem, staršem, učiteljem, koristne informacije in pomoč pa lahko najdeš tudi na spletni strani kot je www.tosemjaz.net.

ŠOLSKA PREHRANA

Ker v šolah preživite večji del dneva je v Sloveniji šolska prehrana organizirana tako, da so ponujeni obroki sestavljeni pravilno, da osebje, ki načrtuje in pripravlja šolske obroke, pozna prehranska priporočila in jih pri svojem delu v čim večji meri tudi upošteva. V šoli uživaj hrano, ki ti jo ponujajo, tudi sadje in zelenjavo, če ti je dodatno ponujena, spoznavaj pa nove jedi in jih ne odklanjaj zaradi nepoznavanja. V šolo ne prinašaj sladkih in slanih prigrizkov. Če potrebuješ dodatno energijo lahko poješ kos polnozrnatega kruha, ali kos sadja, ki ga šola običajno ponuja. Pri hranjenju v šoli naj bo odnos do hrane spoštljiv in naj bo količina organskih odpadkom minimalna. Več informacij o šolski prehrani najdeš na spletnem portalu Šolski lonec ( http://solskilonec.si/).

Uporabno dodatno gradivo:

# data[].attributes.attachment_link.description
Nacionalni portal o hrani in prehrani, Cilji portala: okrepiti vrednote in povečati obveščenost in znanje prebivalcev o koristih zdrave prehrane in telesne dejavnosti za zdravje; ter zagotoviti verodostojne, strokovne in razumljive informacije s področja prehrane in telesne dejavnosti v vseh življenjskih obdobjih.

# data[].attributes.body
Zaenkrat v "plank izzivu" vodi Paula. Jo lahko kdo izzove? Njen rekord držanja mizice oziroma planka je 5 minut in 2 sekundi. GREMO, AKCIJA!

# data[].attributes.body
Rešitev prve uganke je 20.. Kako dobimo 20 devetic? Zapiši številke in jih preštej ;).

9, 19, 29, 39, 49, 59, 69, 79, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99

Čestitke vsem , ki ste pravilno odgovorili. Kmalu bo nova uganka.

Kaj pa matematična uganka in matematični izziv? Ni še tvojega komentarja ;). Potrudi se in odgovori.

# data[].attributes.body
Si pripravljen na mini izziv? Pa poglejmo, kaj te čaka. V mrežo 3x3 (priponka) razporedi številke od 1 do 9 tako, da bo seštevek števil v katerikoli smeri (navpično, vodoravno, poševno) točno 15. Veselo na delo!

# data[].attributes.body
Tokrat vas seznanjamo z zanimivo spletno stranjo KVARKADABRA, kjer njeni ustvarjalci razlagajo znanost tako, da jo razumemo vsi. Preberite si odličen članek o trenutnem virusu, ki kroži med nami.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Virusi so zelo nenavadni mikroorganizmi, saj so iznašli način, kako parazitski način življenja do skrajnosti poenostaviti. S seboj večinoma ne prenašajo niti orodij, ki jih sicer nujno potrebujejo za svoje razmnoževanje, ampak hranijo le podatke, s pomočjo katerih si lahko naprave za razmnoževanje po potrebi kar natisnejo.

Virusi prenašajo informacije

Informacije o orodjih in rezervnih delih imajo virusi shranjene v obliki zaporedij nukleinske kisline DNK ali RNK. Izberejo si lahko en ali drug zapis genetske informacije, nikoli pa nima isti virus svojih podatkov hkrati shranjenih v obeh zapisih.

Okrog virusnega genoma oziroma nukleinske kisline, v kateri so shranjene informacije, je še zaščitni ovoj iz beljakovin ali mešanice beljakovin in lipidov. Zaradi preproste zgradbe so virusi zelo majhni, tako da jih ne moremo opazovati z običajnimi svetlobnimi mikroskopi, ampak le z bolj ločljivimi elektronskimi mikroskopi.

Posnetki koronavirusa SARS-CoV-2 z elektronskim mikroskopom. Credit: NIAID-RML

Skrivnostni povzročitelji bolezni

Da obstajajo v naravi tudi skrivnostni mikroorganizmi, ki so manjši od najmanjših celic, so raziskovalci posumili tik pred koncem devetnajstega stoletja. Takrat je namreč več znanstvenikov z eksperimenti ugotovilo, da so nekatere tekočine kužne in povzročajo bolezni, čeprav ne vsebujejo bakterij oziroma podobnih mikroorganizmov, ki jih lahko opazujejo pod mikroskopom.

S poskusi so pokazali, da kužna tekočina pri živalih ali rastlinah še vedno lahko povzroči bolezen, tudi če jo precedijo skozi tako gost filter, da skozenj ne morejo priti niti najmanjše bakterijske celice. Iz tega so sklepali, da nastanek bolezni lahko spodbudi tudi nekaj, kar je manjše od najmanjše žive celice. V tistem času so bili takšni rezultati poskusov dokaj kontroverzni, saj so dokazovali obstoj povsem nove skupine zelo majhnih kužnih delcev.

Ne morejo se razmnoževati, dokler ne okužijo celice

Te nenavadne majhne povzročitelje bolezni so poimenovali virusi in kmalu ugotovili, da se sami v petrijevkah ne znajo razmnoževati. Pomnoževati so se začeli šele, ko so okužili druge žive celice. Kako natančno naj bi potekal proces razmnoževanja virusov, še dolgo niso znali pojasniti, saj dogajanja zaradi majhnosti virusov niso mogli opazovati pod mikroskopi.

Prve viruse so si lahko neposredno ogledali šele konec tridesetih let dvajsetega stoletja, ko so za njihovo opazovanje uporabili elektronski mikroskop. Ta za osvetlitev vzorca ni uporabil vidne svetlobe, ampak snop elektronov, s čimer so lahko dosegli precej večje povečave kot pri običajnem svetlobnem mikroskopu.

Pred vstopom v celico se morajo nanjo pritrditi

Izkazalo se je, da obstaja veliko različnih virusov, ki lahko okužijo različne vrste celic bakterij, rastlin, živali in ljudi. Čajna žlička morske vode vsebuje več deset milijonov virusov, vseh virusov na našem planetu pa je več kot je vseh drugih organizmov skupaj.

Za vse viruse je bolj ali manj značilno, da predvsem potrpežljivo čakajo, da bodo trčili ob kako celico, ki jih bo spustila v svojo notranjost. Če se želijo razmnoževati, morajo namreč najprej vstopiti v katero od celic in ji podtakniti svoj dedni material. Takrat začnejo molekularni stroji v okuženi celici razmnoževati dedni material virusa in izdelovati orodja, ki jih virus potrebuje za nadaljevanje svoje poti.

Pred vstopom v celico se morajo virusi nanjo pritrditi, kar storijo z receptorji oziroma nekakšnimi molekularnimi ključi in ključavnicami v obliki beljakovin, ki so na površini celic. Ker obstaja zelo veliko različnih receptorjev, značilnih za posamezne celice, lahko virusi vstopajo le v celice, katerih ključavnice se ujemajo z njihovimi ključi.

Virus hiv in virus gripe

Virus hiv, ki povzroča aids, se tako veže na receptor CD4, ki je na nekaterih pomembnih celicah imunskega sistema, medtem ko se virus ošpic veže na receptor CD46 na površini več različnih tipov celic v človeškem telesu. Ker virus hiv napade in poškoduje celice telesa, ki so odgovorne za imunski odziv, bolniki z aidsom ne umrejo neposredno zaradi virusa, ampak zaradi posledic oslabljene odpornosti.

Pri virusu gripe tipa A so za vezavo na celice odgovorne molekule hemaglutinina oziroma skrajšano H, za njegovo sproščanje iz celice pa nevraminidaze, ki jo na kratko opišemo kar z N. Kombinacije različnih verzij teh dveh molekul označuje različne verzije virusov gripe. Virus španske gripe, zaradi katerega je takoj po koncu prve svetovne vojne umrlo od 50 do 100 milijonov ljudi, so tako poimenovali H1N1. Značilnosti virusa azijske gripe, ki je povzročil pandemijo leta 1957, so opisali kot H2N2, hongkonško gripo iz leta 1968 pa H3N2.

Zgradba ovojnice koronavirusa

Koronavirusi imajo zaščitni ovoj zgrajen iz mešanice dvoplastnega lipidnega sloja in beljakovin, podobno kot je sestavljena tudi membrana človeških celic. Za novi koronavirus SARS-CoV-2 so ugotovili, da ima štiri strukturne beljakovine. Tri, ki so jih poimenovali S (spike), E (envelope) in M (membrane), so v ovojnici virusa, medtem ko drži beljakovina N (nucleocapsid) skupaj genetski material oziroma informacije virusa v njegovi notranjosti.

Zgradba koronavirusa SARS-CoV-2 z lipidno ovojnico in beljakovinami.

Kako koronavirus okuži celico?

Da se virus SARS-CoV-2 po principu ključa in ključavnice veže na človeško celico, je odgovorna beljakovina S v njegovi ovojnici. Konec januarja 2020 so znanstveniki pokazali, da se novi koronavirus prav prek beljakovine S veže na molekule ACE2 na površini človeških celic. Ker je veliko receptorjev ACE2 na površini celic v spodnjih delih pljuč, novi koronaavirus napade in prizadene prav tkivo teh pljučnih predelov. Ugotovili so tudi, da ima virus SARS-CoV-2 celo večjo sposobnost vezave na receptor ACE2 človeške celice, kot je bil to sposoben virus SARS-CoV iz leta 2002.

Shema koronavirusa SARS-CoV-2, ko se poskuša vezati na receptor ACE2 na površini celice. (ilustracija: Katarina Dolenc)

Ko se virus s pomočjo svoje beljakovine S veže na receptor ACE2, se membrana virusa združi z membrano celice in vsebina virusa se sprosti v citoplazmo človeške celice. V mehurčku virusa je namreč njegov genom v obliki molekule RNK.

Virus ugrabi celico

Ključno za nadaljnje razmnoževanje virusa je, da je molekula RNK, ki se sprosti iz virusa, zelo podobna molekulam, ki jih sicer proizvaja jedro človeške celice. Ima obliko sporočilne RNK (mRNK), kar pomeni, da se lahko nanjo vežejo ribosomi človeške celice in iz njenih informacij zgradijo beljakovino.

V procesu genskega prevajanja ali translacije se zaporedje baz v molekuli sporočilne RNK prevede v zaporedje aminokislin beljakovine. Pri tem pa je pomembno, da se v tem primeru v beljakovino ne prevede informacija, ki je prišla iz jedra človeške celice, ampak informacija, ki se je sprostila iz virusa.

Celice kot tiskalniki novih virusov

Ribosomi človeške celice iz virusnega genetskega materiala proizvedejo beljakovino imenovano RdRp (RNK-odvisna RNK polimeraza). Ta beljakovina deluje kot encim in je za virus zelo pomembna, saj zna pomnoževati molekule RNK, česar človeške celice same po sebi ne znajo početi.

S pomočjo tega novega encima RdRp se zdaj lahko pomnožuje molekula RNK, ki je v celico prišle iz virusa. Molekula se včasih pomnoži le delno, kar pomeni, da nastanejo tudi krajše molekule RNK. Izkazalo se je, da so ti krajši odseki navodil ravno tisti, po katerih ribosomi izdelajo še beljakovini M in E, ki jih virus potrebuje za svojo ovojnico.

Shema koronavirusa SARS-CoV-2, ko se njegova RNK sprosti v celico in začne izdelovati encim RdRP ter se pomnoževati. (ilustracija: Katarina Dolenc)

Ker se vse to dogajanje običajno odvija v bližini membrane celice, se proizvedena molekula RNK z beljakovinami lahko kar zapakira v del membrane celice in se odcepi v obliki majhnega mehurčka. Tako se koronavirus razmnoži in odpotuje naprej, da okuži nove celice.

Kako zaustaviti koronavirus?

Znanstveniki se sedaj trudijo, da bi odkrili način, kako virusu SARS-CoV-2 preprečiti razmnoževanje in širjenje. S poskusi v laboratoriju so že pokazali, da aktivnost encima RdRp upočasnijo ioni cinka, a so eksperimenti, kako bi lahko to spoznanje uporabili pri zdravljenju, še v začetni fazi. Težava je namreč, kako ione cinka spraviti skozi membrano v okužene celice. Po nekaterih raziskavah lahko ione cinka v celico vnaša klorokin, ki je sicer zdravilo za malarijo.

Razmnoževanje RNK virusov, med katere spada novi koronavirus, uspešno zavira tudi spojina imenovana remdesivir, ki prav tako vpliva na aktivnost encima RdRp. Njeno delovanje bi lahko opisali kot nekakšno nagajanje mehanizmu, ki ga virus v celici vzpostavi za kopiranje svojih informacij zapisanih v obliki molekul RNK. Na Kitajskem že potekajo prve klinične študije tega protivirusnega zdravila. Znanstveniki prav tako preučujejo možnosti, kako bi lahko virusu preprečili vezavo na receptor ACE2 na površini človeških celic.
Galerija posnetkov koronavirusa SARS-CoV-2, ki so jih naredili z elektronskim mikroskopom:

Viri:
- Analysis of therapeutic targets for SARS-CoV-2 and discovery of potential drugs by computational methods - ScienceDirect
- Coronavirus Epidemic Update 32: Important Data from South Korea, Can Zinc Help Prevent COVID-19? - YouTube
- Severe acute respiratory syndrome coronavirus 2 - Wikipedia

# data[].attributes.attachment_link.description
Virusi so zelo nenavadni mikroorganizmi, saj so iznašli način, kako parazitski način življenja do skrajnosti poenostaviti. S seboj večinoma ne prenašajo niti orodij, ki jih sicer nujno potrebujejo za svoje razmnoževanje, ampak hranijo le podatke, s pomočjo katerih si lahko naprave za razmnoževanje po potrebi kar natisnejo.

# data[].attributes.body
Zapletena igra, ki jo lahko igraš z bratom, sestro ali starši. Te bosta premagala?
Poglej si razlago in ugotovil boš, da je igra (ki zgleda zelo težka) v resnici zelo lahka.

# data[].attributes.attachment_link.title
UROŠ KUZMAN V UGRIZNIMO ZNANOST: UROŠEVA MATEMATIČNA UGANKA 15

# data[].attributes.headline
Ali si vedel? Nekaj zanimivih dejstev o državah

# data[].attributes.subject
Ali si vedel? Nekaj zanimivih dejstev o državah

# data[].attributes.body
Na Islandiji ime za otroka lahko izbereš iz predpisanega seznama imen.
Originalni kip svobode se nahaja v Franciji.
Saudova Arabija je največja država brez reke.
Mavricij nima uradnega jezika.

# data[].attributes.body
Si že kakšen poskus naredil doma? V priponki imaš ideje za tri enostavne poskuse. Misliš, da res delujejo. Poskusi. Če nimaš vseh sestavin, pa si le dobro oglej filmček v priponki.

# data[].attributes.attachment_link.title
Super kul ZNANSTVENI PREIZKUSI za mlado in staro!

# data[].attributes.body
Si vedel, da poleg navadnih in ameriških palačink obstajajo tudi japonske? Lahko si jih pripraviš za zajtrk, malico ali večerjo. Poskrbi, da tudi drugi v družini ne bodo lačni ;). Recept je v priponki. Meni se že cedijo slice.. Vam pa DOBER TEK.

Poznaš še kakšne druge palačinke? Zapiši v komentar in poiščemo recept.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Puhaste japonske palačinke so bile prava internetna senzacija, zato sem jih moral poskusiti. Za pripravo potrebujemo manjše obročke za mono tortice, se pa palačinke spečejo kar v ponvi na štedilniku. Slastne so in definitivno pritegnejo poglede.

Puhaste japonske palačinke sem prvič zafrknil in jih prismodil. Pomembno je, da je temperatura na štedilniku dovolj nizka, da se spodnja plast palačink ne zažge, hkrati pa mora biti dovolj topla, da se testo v sredini speče, oziroma skuha. Potrebno je malce eksperimentiranja prilagojenega vašemu štedilniku. Sam sem jih pekel na 3. do 4. stopnji od 9. na indukcijskem kuhališču.

Sestavine za puhaste japonske palačinke:

2 rumenjaka

100 g moke

4 beljaki

120 ml mleka

50 g sladkorja

Žlička pecilnega praška

Pol žličke sode bikarbone

Priprava:

1. V skledi zmešamo rumenjake, sladkor in mleko. Mešamo toliko časa, da se sladkor popolnoma raztopi.

2. Dodamo moko, pecilni prašek in sodo bikarbono in zmešamo. Najboljše je, da moko, pecilni prašek in sodo bikarbono presejemo skozi cedilo, da se vse sestavine enakomerno razporedijo.

3. Beljake stepemo v sneg, nato pa ga nežno vmešamo v maso.

4. Ponev namažemo z maslom in jo segrejemo.

5. Na ponev postavimo enega ali dva kovinska obročka (odvisno od velikosti ponve). Najbolje je uporabiti obročka za pripravo mono tortic.

6. V vsakega vlijemo maso za puhaste palačinke nekje do ¾ višine obročka.

7. Nato pokrijemo s pokrovom in na nizkem ognju kuhamo 10 minut.

8. S pomočjo lopatke previdno obrnemo palačinke skupaj z obročem in jih pokrite kuhamo še 5 minut na drugi strani.

9. Odstranimo iz kovinskih obročkov.

10. Postrežemo z javorjevim sirupom, maslom ali čokolado.

Nasveti:

Puhaste japonske palačinke sem pripravljal na indukcijskem kuhališču. Najbolje so se spekle, kadar sem jih pekel na 4. stopnji (od 9-ih).

Palačinke je super kombinirati tudi s svežim sadjem, smetano ali sladoledom.

Poskusite tudi bananine palačinke z musliji, grškim jogurtom in medom ali matcha kokos cheesecake.

Dober tek!

# data[].attributes.attachment_link.description
Puhaste japonske palačinke so bile prava internetna senzacija, zato sem jih moral poskusiti. Za pripravo potrebujemo manjše obročke za mono tortice, se pa palačinke spečejo kar v ponvi na štedilniku. Slastne so in definitivno pritegnejo poglede. Puhaste japonske palačinke sem prvič zafrknil in jih prismodil.

# data[].attributes.body
Veš katera so čudesa novega sveta? Poglej si jih v priponki in preberi zanimivosti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leta 2007 so v Lizboni razglasili novih sedem čudes sveta. Rimski Kolosej, Machu Picchu, Chichen Itza, kitajski zid, Petra v Jordaniji, kip Jezusa Kristusa in Tadž Mahal. Tako so želeli na novo obuditi sedem čudes sveta, saj izmed starih čudes obstajajo le še piramide v Gizi.

Kolosej v Rimu

Rimski amfiteater, ki so ga uporabljali za gladiatorske boje in predstave. Sprejel naj bi okoli 60 tisoč gledalcev. Je ena izmed najbolj znanih in obiskanih zgradb na svetu. Zgrajen je bil 80 let pred našim štetjem in tako ostaja ena najstarejših obstoječih čudes.

Machu Picchu

V Peruju na višini 2350 metrov leži starodavno inkovsko mesto Machu Picchu. Njegovo ime pomeni stara gora, uporablja pa se tudi ime izgubljeno mesto. Zgrajen naj bi bil v 15. stoletju našega štetja in zapuščen nekaj sto let za tem. Prvič je bilo to mesto omenjeno leta 1911 s strani zgodovinarja Binghama.

Chichen Itza

Mesto, ki ga je zgradila civilizacija Majev. Leži v Mehiški zvezni državi Jukatan. Najbolj prepoznaven del mesta je tempelj El Castillo. Ime mesta pomeni pri ustju vodnjaka rodu Itza. Odlično prikazuje zmožnosti Majske civilizacije in poraja številna vprašanja.

Kitajski zid

Okoli 15. stoletja zgrajeno obzidje, ki naj bi Kitajce branilo pred vpadi Mongolov. Je edina zgradba na planetu, ki je vidna z Lune. Z dolžino 8851 metrov je tudi najdaljša zgradba na svetu. O samem nastanku kroži več legend, med drugim ta da so po zidom pokopani tisti delavci, ki so umrli med delom.

Petra v Jordaniji

Je zgodovinsko mesto na jugu Jordanije. Leži v kotlini med gorami v dolini Arabah. V 4. stoletju pred našim štetjem je bila ena izmed glavnih trgovskih središč v takratnih deželah. Mesto je dostopno skozi 1,2 kilometra dolgo sotesko. V zadnjih letih pa obisk turistov pada zaradi nestabilnosti tamkajšnjih držav.

Kip Jezusa Kristusa

Nad mestom Rio de Janeiro v Braziliji se na vrhu gore Tijuca vzpenja Jezusov kip. 39 metrov visok kip je bil postavljen na začetku 20. stoletja. Je simbol krščanstva in samega mesta Rio. Narejen je iz betona in steatita ter tako tehta 635 ton.

Tadž Mahal

Mavzolej v mestu Agra v Indiji. Po smrti svoje žene ga je dal zgraditi njen mož, takratni cesar Džahan. Zgrajen je bil leta 1653, delali pa so ga malo več kot 20 let. Mavzolej je izjemen arhitekturni prikaz islamske in indijske kulture.

# data[].attributes.attachment_link.description
Leta 2007 so v Lizboni razglasili novih sedem čudes sveta. Rimski Kolosej, Machu Picchu, Chichen Itza, kitajski zid, Petra v Jordaniji, kip Jezusa Kristusa in Tadž Mahal. Tako so želeli na novo obuditi sedem čudes sveta, saj izmed starih čudes obstajajo le še piramide v Gizi.

# data[].attributes.body
Pred tabo je prvi izziv. Potrebuješ le štoparico, ki jo imaš verjetno na telefonu ali uri. Štopaj koliko časa zdržiš v "planku" oziroma "mizici" in svoj čas zapiši v komentar. Gremo mišice!

Pravilna izvedba je v priponki!

# data[].attributes.body
Heej. Kako si? Si pripravljen na prvo uganko? 3, 2, 1, zdaj. Napni možgančke.

V NEKI ULICI JE STO STAVB. STANOVALCI SO POKLICALI USLUŽBENCA Z OBČINE, DA BI STAVBE OZNAČIL S ŠTEVILKAMI OD 1 DO 100. ALI SI BREZ PAPIRJA IN SVINČNIKA LAHKO ZAMISLITE, KOLIKO DEVETIC BO POTREBOVAL?
Rešitev zapiši v komentar. Jaz jo objavim jutri ;).