# data[].attributes.body
Tartunnat ja hoidon tarve rokotussuojan mukaan - Koronarokotusten vaikuttavuus Suomessa - THL kuutio- ja tiivistekäyttöliittymä

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sivun aineisto päivitetään kuukausittain, kuukauden 15. päivästä seuraavana arkipäivänä, jolloin aineistoon päivitetään tiedot edellisen kuukauden loppuun saakka.

Sairaalahoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus alttiissa väestössä (kuukaudessa / 100 000 henkilöä) iän ja rokotussuojan mukaan, 01.05.2021 - 31.08.2021

Sairaalahoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus alttiissa väestössä (kuukaudessa / 100 000 henkilöä) kuukausittain rokotussuojan mukaan, Ikäryhmät yhdessä, 01.05.2021 - 31.08.2021

Sairaalahoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus alttiissa väestössä (kuukaudessa / 100 000 henkilöä) sukupuolen ja rokotussuojan mukaan, Ikäryhmät yhdessä, 01.05.2021 - 31.08.2021

Tietoa

Rokotussuoja: Ei rokotussuojaa tarkoittaa, että henkilöä ei ole rokotettu tai ensimmäisestä annoksesta ei ole kulunut riittävästi aikaa (vähintään 21 päivää). Osittainen rokotussuoja tarkoittaa, että ensimmäinen annos on otettu vähintään 21 päivää sitten, mutta toista annosta ei ole vielä otettu tai siitä ei ole kulunut riittävästi aikaa (vähintään 7 päivää). Täysi rokotussuoja tarkoittaa, että vähintään kaksi rokotusannosta on otettu vähintään 7 päivää sitten.

Väestöryhmät: Väestöryhmät on muodostettu rokotussuojan, ikäryhmän ja sukupuolen mukaan. Henkilö voi vaihtaa väestöryhmää ajan kuluessa. Aineiston tunnuslukujen laskennassa käytetään ikäryhmiä 12-19, 20-29, ..., 70-79 ja 80+, mutta tulokset esitetään karkeammalla ikäjaottelulla. Sukupuolikohtaisia tietoja ei aineistossa esitetä ikäryhmän tai kuukauden mukaan.

Perusjoukko ja tapausmääritelmät: Aineisto koostuu väestötietojärjestelmän henkilöistä. Koronatartunta ja tartuntaan liittyvät hoitotapahtumat asetetaan tässä aineistossa ajallisesti tartuntatautirekisterin koronatartunnan tilastointipäivälle. Tapahtumat yhdistetään siihen rokotussuojaan, mihin henkilö on tilastointipäivänä kuulunut. Sairaalahoidot ovat aina osa tartunnoista ja tehohoidot osa sairaalahoidoista. Tässä tarkastelussa kuolemista on kuolinsyystä riippumatta mukana sellaiset, joilla on ajallinen yhteys koronatartuntaan (0-30 päivää).

Henkilöaika ja seuranta-aika: Henkilöaika mittaa kaikkien aineistossa mukana olevien henkilöiden ja seuranta-aika alttiiden henkilöiden aikaa. Aineistossa ajan laskenta alkaa kullakin mukana olevalla henkilöllä 1.3.2020. Kunkin henkilön kohdalla lasketaan kuukausittain, kuinka monta päivää hän on ollut kunkin rokotussuojan piirissä ja missä ikäryhmässä. Nykyhetki tai kuolema päättää henkilöajan ja seuranta-ajan kertymisen. Lisäksi koronatartunta päättää seuranta-ajan kertymisen.

Ilmaantuvuudet eri väestöryhmissä: Ilmaantuvuus tarkoittaa väestöryhmän kokoon ja tarkasteluaikaan suhteutettua tapausmäärää. Ilmaantuvuuksien laskemiseksi kunkin väestöryhmän henkilöaika, seuranta-aika ja tapahtumat lasketaan kuukausikohtaisesti yhteen. Yleisesti, tapahtuman ilmaantuvuus väestöryhmässä saadaan jakamalla kyseisen ryhmän tapahtumien lukumäärä vastaavalla henkilöajalla. Tämän väestötason ilmaantuvuuden avulla voi esimerkiksi arvioida tautitaakkaa. Ilmaantuvuus tarkasteltavan väestöryhmän alttiiden henkilöiden parissa, eli ns. riskitiheys/uhkafunktio, saadaan jakamalla ryhmän tapahtumien lukumäärä ryhmän seuranta-ajalla. Esimerkiksi rokottamattomien ja rokotettujen väestöryhmien riskitiheyksiä vertaamalla voidaan arvioida rokottamisen vaikuttavuutta. Tällä hetkellä aineistossa esitetään ainoastaan alttiin väestönosan ilmaantuvuudet. Ilmaantuvuudet esitetään yksikössä per 30 pv per 100,000 henkilöä (eli per 100,000 henkilökuukautta, eli per 3,000,000 henkilöpäivää).

Iän ja kalenteriajan vakiointi: Koska rokotuskattavuudet, vietetty aika eri rokotussuojissa ja vakavan koronataudin saamisen yleisyys eroavat ikäryhmien välillä, eri ikäryhmien tapausten ja henkilö-/seurata-aikojen yhdistäminen sellaisenaan ei johda vertailukelpoisiin ilmaantuvuuksiin eri rokotussuojan ryhmien kesken. Vertailukelpoisuuden parantamiseksi ikäryhmäkohtaiset ilmaantuvuudet yhdistetään käyttäen vuoden 2021 tammikuun Suomen väestön ikäjakaumaa (ikävakiointi). Lisäksi eri ikäryhmät viettävät aikaa eri rokotussuojissa eri kuukausina, mikä sekoittaa vertailua kuukausien yli. Tämän takia esitettäessä ilmaantuvuutta usean kalenterikuukauden yli, ilmaantuvuudet yhdistetään käyttäen kuukausien suhteellisia pituuksia. Jos p(k) on ikäryhmän k suhteellinen osuus väestöstä, q(c) on kalenterikuukauden c päivien osuus tarkastelukuukausien päivistä yhteensä ja I(k, c) on ikäryhmän k (vakioimaton) ilmaantuvuus kuukautena c, niin ikä- ja kuukausivakioitu ilmaantuvuus I(tot) on I(tot) = sum_c q(c) x [sum_k p(k) x I(k,c))], missä summaus on yhdistettävien ikäryhmien k ja kuukausien c yli. Ikävakioitu ilmaantuvuus vastaa sitä, että Suomen 1/2021 väestöllä olisi tarkasteltavat ikäryhmäkohtaiset ilmaantuvuudet. Jotta hyvin pienen ryhmän yksittäiset tapaukset eivät aiheuttaisi häiriötä ikävakioituun ilmaantuvuuteen, yksittäisen ikäryhmän tiedot otetaan mukaan, mikäli tarkasteltavan väestöryhmän seuranta-aika/henkilöaika on vähintään 2000 henkilökuukautta.

Huomioita vertailukelpoisuudesta: Eri rokotussuojan ryhmien ikävakioidut ilmaantuvuudet ovat vertailukelpoisia vasta loppukesästä 2021 alkaen, kun kaikissa ikäryhmissä alkaa olla henkilöitä täyden rokotussuojan ryhmässä. Osittaisen rokotussuojan ikävakioidut ilmaantuvuudet ovat (kalenterikuukauden vakioinnista huolimatta) heikosti vertailukelpoisia, koska eri ikäryhmien valtaosa on ollut eri aikaan vuodesta osittaisen suojan tilassa. Alkuvuonna 2021 ikäryhmäkohtaisetkaan ilmaantuvuudet eivät ole vertailukelpoisia, koska ikäryhmän sisälläkin rokottaminen on alkanut tyypillisesti erilaisista riskiryhmistä. Tässä aineistossa ei ole erittelyä riskiryhmien mukaan. Ikävakioimattomat ilmaantuvuudet on mahdollista laskea avoimen datan rajanpinnasta saatavista tiedoista, joihin kuuluvat väestöryhmien seuranta-aika sekä tapahtumien lukumäärät. Kuolinsyitä, jotka tyypillisesti rekisteröidään vasta kuukausien viiveellä, ei ole yhdistetty aineistoon. Siksi koronatartunnan yhteydessä olevan kuoleman varsinaisesta syystä ei ole tietoa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Sivun aineisto päivitetään kuukausittain, kuukauden 15. päivästä seuraavana arkipäivänä, jolloin aineistoon päivitetään tiedot edellisen kuukauden loppuun saakka. Rokotussuoja: Ei rokotussuojaa tarkoittaa, että henkilöä ei ole rokotettu tai ensimmäisestä annoksesta ei ole kulunut riittävästi aikaa (vähintään 21 päivää).

# data[].attributes.body
Aivoverenkiertohäiriöpotilaiden määrä laskenut HUSin Meilahden sairaalassa vuonna 2021 | HUS

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"AstraZenecan koronavirusrokotteeseen on todettu liittyvän tietyssä ikäryhmässä hyvin harvinainen, pieni tukosriskin nousu. Rokotteen riski on kuitenkin noin 40 000 kertaa pienempi kuin tukosriski koronainfektion yhteydessä", sanoo neurologian ylilääkäri Sami Curtze.

HUSin neurologian Aivoverenkiertohäiriö-laaturekisterin mukaan juuri ennen koronavirusepidemian alkua 1.12.2018-30.11.2019 välisenä aikana Meilahden sairaalan neurologian päivystyksessä diagnosoitiin 650 ohimenevää aivoverenkiertohäiriötä (TIA), 192 aivoverenvuoto- ja 1354 aivoveritulppatapausta. 1.12.2020-30.11.2021 diagnosoitiin vain 491 TIA:aa, 176 aivoverenvuoto- ja 1144 aivoveritulppatapausta.

TIA-tapauksia oli siis 24 %, aivoverenvuototapauksia 8 % ja aivoveritulppatapauksia 15 % vähemmän ajanjaksolla, jolla koronarokotteita alettiin antaa.

"Tähän mennessä Suomessa on annettu lähes 9 miljoona koronarokotusannosta. Jos nämä aiheuttaisivat aivoverenkiertohäiriöitä, olisimme havainneet potilaiden määrissä nousua. Nyt kuitenkin aivoveritulppa-, aivoverenvuoto- ja TIA-potilaiden määrät ovat jopa laskeneet", Curtze sanoo.

# data[].attributes.attachment_link.description
"AstraZenecan koronavirusrokotteeseen on todettu liittyvän tietyssä ikäryhmässä hyvin harvinainen, pieni tukosriskin nousu. Rokotteen riski on kuitenkin noin 40 000 kertaa pienempi kuin tukosriski koronainfektion yhteydessä", sanoo neurologian ylilääkäri Sami Curtze. HUSin neurologian Aivoverenkiertohäiriö-laaturekisterin mukaan juuri ennen koronavirusepidemian alkua 1.12.2018-30.11.2019 välisenä aikana Meilahden sairaalan neurologian päivystyksessä diagnosoitiin 650 ohimenevää aivoverenkiertohäiriötä (TIA), 192 aivoverenvuoto- ja 1354 aivoveritulppatapausta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
These graphs were generated in week 2020-40 with data from all 24 participating countries: Austria, Belgium, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany (Berlin), Germany (Hesse), Greece, Hungary, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, Netherlands, Norway, Portugal, Spain, Sweden, Switzerland, UK (England), UK (Northern Ireland), UK (Scotland), UK (Wales).

Pooled number of deaths by age group

Graphs showing the pooled weekly total number of deaths in the data-providing EuroMOMO partner countries from 2016 onwards, all ages and by age groups.

Excess mortality

Graphs showing the weekly excess deaths (deviation in mortality from the expected level) in the data-providing EuroMOMO partner countries for the past years, all ages and by age groups.

Map of z-scores by country

Map showing the weekly z-score for the total population in the data-providing EuroMOMO partner countries from week 1, 2015 until today.
What is a z-score?

Week of study: 40, 2020. Must be interpreted with caution as adjustments for delayed registrations may be imprecise.

Z-scores by country

Graphs of the weekly z-score at the national level in the EuroMOMO participating countries from week 1, 2015 until today.
What is a z-score?

# data[].attributes.attachment_link.description
These graphs were generated in week 2020-40 with data from all 24 participating countries: Austria, Belgium, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany (Berlin), Germany (Hesse), Greece, Hungary, Ireland, Italy, Luxembourg, Malta, Netherlands, Norway, Portugal, Spain, Sweden, Switzerland, UK (England), UK (Northern Ireland), UK (Scotland), UK (Wales).

# data[].attributes.body
https://www.is.fi/kotimaa/art-2000008498301.html?fbclid=IwAR39zRUtsQyzehJDWIXOBtFZYmdy0eDHTpN3ClPPiDodFA5IcT__6MrqrmY

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tilastot ulottuvat ajallisesti syyskuun alusta marraskuun loppuun.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL on julkaissut uudella koronatilastosivullaan taulukoita koronarokotteiden vaikuttavuudesta Suomessa.

Rokotteiden teho on kiistaton, kun tarkastellaan koronatartuntojen määrää ja hoidon tarvetta rokotussuojan mukaan.

Alapuolella olevissa tilastoissa on esitetty sairaalahoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus, tehohoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus, kuolemaan johtaneiden tartuntojen ilmaantuvuus ja varmistettujen koronatartuntojen ilmaantuvuus 100 000 ihmistä kohti kuukaudessa.

Tilastot on jaettu ikäryhmittäin ja rokotesuojan perusteella.

Kyseisiä tilastoja tarkasteltiin tiistaina myös THL:n ja sosiaali- ja terveysministeriön STM:n yhteisessä koronatilannekatsauksessa.

THL:n Mika Salminen nosti ensimmäisenä esille tilaston tartuntojen ilmaantuvuudesta.

- Tartuntojen ilmaantuvuus rokottamattomilla on huomattavan paljon korkeampi kuin niillä, jotka ovat täyden rokotesarjan saaneet, Salminen totesi.

Salminen pohtii, johtuuko ilmiö siitä, että testausaktiviteetti on erilainen eri ryhmillä. Ero ei kuitenkaan ole enää hänen mielestään kauhean suuri näiden ryhmien välillä.

- Jos sitten katsotaan näitä kovempia mittareita, eli sitä joutuuko sairaalaan tai joutuuko sen jälkeen vielä tehohoitoon, niin se ero on aivan selvä.

Salminen painottaa, kuinka riski on todella korkea, jos ei ole rokotusten antamaan suojaa, . 50-59-vuotiaat ovat terveysturvallisuusjohtajan mukaan niitä, joiden riski joutua sairaalaan on korkein, jos heillä ei ole rokotteen antamaa suojaa.

- Eli kyllä tämän perusteella kannattaa ehdottomasti rokote ottaa, Salminen päätti.

Salmisen osuus THL:n ja STM:n infosta on katsottavissa tämän artikkelin yläpuolella olevalta videolta. Jutun tilastot esitellään kohdasta 8.15 eteenpäin.

# data[].attributes.attachment_link.title
THL julkaisi tuoreet tilastot Suomen koronasyksystä - rokottamattomat täysin omassa kastissaan

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilastot ulottuvat ajallisesti syyskuun alusta marraskuun loppuun. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL on julkaissut uudella koronatilastosivullaan taulukoita koronarokotteiden vaikuttavuudesta Suomessa. Rokotteiden teho on kiistaton, kun tarkastellaan koronatartuntojen määrää ja hoidon tarvetta rokotussuojan mukaan. Alapuolella olevissa tilastoissa on esitetty sairaalahoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus, tehohoitoa vaatineiden tartuntojen ilmaantuvuus, kuolemaan johtaneiden tartuntojen ilmaantuvuus ja varmistettujen koronatartuntojen ilmaantuvuus 100 000 ihmistä kohti kuukaudessa.

# data[].attributes.body
Bulgarian ja Slovenian heikko kattavuus näkyy. 

# data[].attributes.attachment_link.title
Koronavirus | Tehohoitopaikat täyttyvät maissa, joissa kansaa ei ole rokotettu – HS:n grafiikat näyttävät nyt sairaalapotilaiden määrän eri maissa

# data[].attributes.attachment_link.description
HS:n interaktiivisella grafiikalla voit itse vertailla tehohoito- ja sairaalapotilaiden määriä valitsemissasi maissa.

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-11300232?utm_source=social-media-share&utm_medium=social&utm_campaign=ylefiapp

# data[].attributes.attachment_link.title
Katso rokotettujen ja rokottamattomien erot sairaala- ja tehohoidossa - grafiikka näyttää tuoreimmat luvut

# data[].attributes.body
https://yle.fi/uutiset/3-12240607

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suljetussa sosiaali- ja terveydenhoitoalan ammattilaisten ryhmässä kuohutaan "rokotuspakosta" ja siitä, että koronarokotteiden haittoja salaillaan tai vähätellään. Yle Uutiset tarkisti väitteet, ja ne ovat huteralla pohjalla.

Kuva: All Over Press, kuvankäsittely: Ilkka Kemppinen / Yle

Kansanedustaja Ano Turtiaiselle on viime päivien aikana tullut niin paljon kukkalähetyksiä, että ne eivät enää edes mahdu kunnolla hänen eduskunnan työhuoneeseensa. Turtiainen on joutunut pyytämään eduskunnasta lisää maljakoita kukkatulvalle.

Soittamalla selviää, että monet kukkalähetyksistä ovat tulleet hoitajilta ympäri Suomen.

Ano Turtiainen on entinen perussuomalaisten kansanedustaja, joka erotettiin puolueesta toistuvan törkeän somekommentoinnin ja huonon eduskuntakäytöksen vuoksi. Sittemmin hän on perustanut oman Valta kuuluu kansalle -puolueen. Eduskunnassa Turtiaisen puheenvuoroissa on korostunut koronakriittisyys.

Kukkapuskien korteissa hoitajat kiittävät Turtiaista hoitajien puolesta taistelemisesta ja koronapassin vastustamisesta. Turtiainen itse arvelee, että kukkalähetysten taustalla ovat suorasanaiset puheenvuorot eduskunnassa.

On kuitenkin todennäköistä, että kukkatulvaan on vaikuttanut koronarokotekriittisten hoitajien suljettu keskusteluryhmä Telegram-viestisovelluksessa. Ryhmä on nimeltään "Sinun puolella".

Monille ryhmän jäsenille Ano Turtiainen on sankari. Kun ryhmässä jaettiin hiljattain kehotusta lähettää Turtiaiselle kukkia, ei mennyt kauaa, kun kansanedustaja joutui pyytämään Twitterissä, että jatkossa yhteydenotot olisivat sähköisiä.

Yle on seurannut keskusteluryhmän viestittelyä parin viime viikon ajan. Ryhmään on tähän mennessä liittynyt melkein 2 500 sosiaali- ja terveysalan työntekijää.

Ryhmä on ollut olemassa ainakin kesästä asti, mutta suurin ryntäys tapahtui pari viikkoa sitten.

Sisään päästetään ylläpidon mukaan vain todellisia sote-alan työntekijöitä. Yle pyrki tarkistamaan lukuisien omalla nimellään kirjoittavien taustan. Mukana on selvityksen perusteella lähihoitajia, sairaanhoitajia, lääkäreitä ja muillakin terveydenhuollon alalla työskenteleviä.

Tässä jutussa siteerataan yhtä poikkeusta lukuun ottamatta vain henkilöitä, joiden taustan Yle on voinut selvittää.

Ryhmään mahtuu rokotekriittisten koko kirjo - heitä yhdistää kuitenkin muutama asia

Osa kirjoittajista korostaa, että he eivät ole yleisesti rokotekriittisiä, vaan ovat ottaneet itse ja sallineet lapsilleen kaikki normaalit rokotusohjelman mukaiset rokotteet.

Mukana on silti myös henkilöitä, jotka levittävät koronarokotteista puutteellista tietoa tai syöttävät keskusteluun hyvin mielikuvitukselliseltakin vaikuttavia salaliittoteorioita.

Kun eräs kirjoittaja esimerkiksi väitti, että hänen läheisilleen on tullut hormonihäiriöitä vain siksi, että he ovat oleilleet koronarokotteen saaneiden lähellä, seuraavissa kommenteissa kyseenalaistettiin väite nopeasti.

Useat kirjoittajat vakuuttavat irtisanoutuvansa, jos "rokotuspakko" toteutuu.

Näin kirjoittaa esimerkiksi henkilö, jolla on ylläpitäjän oikeudet keskusteluryhmässä:
"Sote-ammattilaiset ovat työskennelleet nyt kohta kaksi vuotta pandemian tulilinjalla. Mitä saimme siitä hyvästä? Valoja ja itse tulostettavia kiitoskortteja? Ja nyt vielä kirsikkana kakun päällä emme enää kelpaa työhömme? Tässäkö se kiitos seisoo vuosien työstä? Tilanne on nyt muuttunut niin vaikeaksi, että yhä useampi sote-ammattilainen valitsee uuden ammatin ja lähtee alalta lopullisesti."
Viime aikoina ryhmässä on keskusteltu paljon myös kirkosta eroamisesta. Kirkosta siksi, että kirkon tilaisuuksissa kysytään nyt koronapassia ja myös siksi, että piispa Teemu Laajasalo kirjoitti Helsingin Sanomissa (siirryt toiseen palveluun) pitävänsä rokotteesta kieltäytymistä vastuuttomana.

Muutama päivä sitten erään keskisuuren suomalaisen kaupungin sairaalassa työskentelevä lääkäri kirjoitti ryhmässä:
"Käytännössä lähes jokaisessa työvuorossa kohtaan tai ainakin näen listoilla potilaita, jotka ovat hakeutuneet [lääkärin työpaikka] rokotehaittojen vuoksi. Minun aikanani tällaisia potilaita on ollut enemmän ja pahemmilla oireilla kuin itse koronan takia. Työmäärä [lääkärin työpaikka] on lisääntynyt selvästi rokotehaitoista kärsivien ihmisten vuoksi."
Yle otti yhteyttä yksikköön, jossa lääkäri työskentelee. Kaksi siellä työskentelevää ylilääkäriä vahvisti, että he tosiaan näkevät yksittäisiä rokotehaitoista kärsiviä potilaita.

Tyypillisin tilanne on, että rokotteesta on tullut kuumetta, jonka vuoksi potilas hakee lääkäriltä sairauslomatodistusta. Joillakin kuumereaktio on ollut niin vahva, etteivät he ole pärjänneet pelkästään kotona lepäämällä.

- Sellaista ei ole, että rokotehaittojen vuoksi olisi potilaita jonossa, sanoo toinen ylilääkäreistä.

Ylilääkärit kertovat, että on luonnollista, että heidän yksikössään on enemmän rokotehaitoista kärsiviä potilaita kuin koronaan sairastuneita, sillä varsinaiset koronapotilaat hoidetaan muualla.

Rokotekriittisten väitteiden tueksi esitetään asiayhteydestä irrotettuja faktoja

Lääkärin ryhmään kirjoittama silminnäkijähavainto on tyypillistä puhetta ryhmässä. Useat siellä kirjoitetut väitteet saattavat olla ainakin osittain totta - mutta kokonaiskuvan ymmärtämistä helpottavia tietoja on jätetty pois.

Eräs keskustelija kirjoitti:
"THL:n tutkimuksen mukaan elokuuhun mennessä lähes 1 700 suomalaista oli kuollut(!) kolmen viikon kuluessa ensimmäisen piikkiannoksen saamisesta."
Kirjoittaja ei kuitenkaan siteerannut juttua kunnolla. Kommentissa ei mainittu, että Seuran jutussa lääkealan turvallisuuskeskus Fimean lääketurvallisuusyksikön ylilääkäri Maija Kaukonen kertoo, että kun koronarokotukset aloitettiin kaikkein vanhimmista, on luonnollista, että heidän jäljellä oleva elinaikansa on lyhyt.

- Koronarokote suojaa ainoastaan koronavirusinfektiolta, ei perussairauksilta, Kaukonen sanoo jutussa.

- THL on tutkinut rokotettuja ja verrannut heidän kuolleisuuttaan samanikäisiin ja yhtä sairaisiin rokottamattomiin. Rokotettujen kuolleisuus rokottamisen jälkeen oli rokotteesta riippumatta pienempää kuin heidän kaltaisillaan rokottamattomilla vastaavana ajanjaksona.

Ryhmässä lietsotaan uskomusta, että viranomaiset piilottelevat rokotehaittoja

Kun ryhmän keskustelua selaa taaksepäin, keskustelussa toistuu usein väite siitä, että koronarokotteiden haittoja peiteltäisiin.

Ryhmässä pyydettiin esimerkiksi allekirjoituksia kansanedustajille osoitettuun adressiin, jonka tekstissä luki:
"Rokotusten ja sairauksien syy-yhteyksiä ei selvitetä, eikä rokotehaittoja haluta tunnustaa, vaikka näemme niitä päivittäin sekä omassa elämässämme että työssämme. Rokotteista ei ole pitkän aikavälin tutkimustietoa, joten kukaan ei perustellusti pysty väittämään, että ne ovat turvallisia."
Yle kysyi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin infektiosairauksien ylilääkäriltä Asko Järviseltä rokotehaittojen yleisyydestä.

Sairaalahoidossa on ollut koronarokotteesta aiheutuvien haittojen takia vain muutamia tapauksia, Järvinen toteaa ykskantaan. Vakavimmat ja merkittävimmät haitat koronarokotteesta tulivat Astra Zeneca -rokotteesta viime keväänä.

Astra Zenecasta aiheutui joillekin sillä rokotetuille ensin verenhyytymisen ongelmia ja myöhemmin veritulpan. Jos se vaikeutui, tuli verenvuoto-ongelma, joka liittyi Astra Zenecan aiheuttamaan verihiutaleen toiminnan muutokseen, Järvinen selventää.

Sen jälkeen sairaalahoidossa ei kuitenkaan ole ollut rokotehaitoista kärsiviä potilaita ainakaan HUSin alueella.

- Olen kuullut huhuja, että neurologian osastolla olisi paljon näitä rokotehaitoista kärsiviä potilaita, mutta se ei pidä paikkansa, hän sanoo.

Toinen sitkeä väite on, että Fimeaan ilmoitetaan jatkuvasti koronarokotteen haittavaikutuksista, mutta niitä ei saada ruuhkan takia käsiteltyä.

Näin kirjoittaa ryhmän ylläpitoon kuuluva henkilö:
"Fimean haittavaikutusten käsittely laahaa pahasti jäljessä. Käsittelemättömiä ilmoituksia on 15 400 ja kaikkiaan jo yli 21 950. Ilmoitetuista haittavaikutuksista vakavia on 4 467."
Yle tarkisti Fimeasta, miten se käsittelee haittavaikutusilmoituksia.

Järjestelmä on tosiaan ruuhkautunut, koska ilmoituksia on tehty aktiivisesti. Julkinen keskustelu vaikuttaa kansalaisten tekemien ilmoitusten määrään kasvattavasti, Fimean ylilääkäri Maija Kaukonen sanoo.

Esimerkiksi viime keväänä Astra Zeneca -uutisoinnin takia ihmiset ilmoittivat ahkerasti mustelmista ja muista verenkiertoon liittyvistä haitoista, jotka eivät olleet vakavia, hän kertoo.

Tällä hetkellä yli puolet ilmoituksista on kansalaisten tekemiä, ja kansalaisten tekemissä ilmoituksissa vakavuusarvio on jokaisen itsensä tekemä. Terveysalan ammattilaiset käyttävät kansainvälistä, yhdenmukaista kriteeristöä.

- Kaikki ilmoitukset luetaan kun ne tulevat, ja niille tehdään kiireellisyysarvio. Vakavat ilmoitukset menevät aina edelle, minkä takia tilastot voivat näyttää vääristyneiltä, koska ne käsitellään heti, ja ei-vakavat ilmoitukset jäävät odottamaan jonoon.

Lääkärit seulovat haittavaikutusilmoituksia päivittäin ja laittavat ei vakavat ilmoitukset jonoon odottamaan myöhempää käsittelyä. Kun jonon saa purettua, tilasto tasaantuu vastaamaan todellisuutta, Kaukonen huomauttaa.

- Vakavien haittojen selvittämisessä menee enemmän aikaa, kun joudutaan tilaamaan esimerkiksi sairauskertomuksia lisäselvitysten takia. Myös joissain ei vakavaksi ilmoitetuissa haitoissa lääkäri voi todeta sen vakavaksi, jolloin se otetaan lisäselvitykseen.
Voit keskustella aiheesta 22.12. klo 23:een saakka.

Näin juttu tehtiin

Viikko pari sitten sitten Instagramissa alkoi levitä kuva, jossa koronarokotetta vastustavia hoitajia kehotettiin liittymään suljetulle Telegram-viestisovelluksen kanavalle.

Ryhmään pääsi sisään vain näyttämällä todisteen omasta ammattipätevyydestään. Ryhmään liittyvät lähettivät ylläpitäjälle kuvakaappauksen JulkiTerhikistä, johon on koottu sosiaali- ja terveydenhuoltohenkilöstön nimet ja oikeus harjoittaa ammattiaan.

Yle pääsi kanavalle tekemällä yhteistyötä erään terveydenhuollon ammattilaisen kanssa. Hän liittyi omilla tiedoillaan ryhmään. Sen jälkeen seurasimme keskustelua toimituksen puhelimella. Terveydenhuollon ammattilainen tai Yle eivät osallistuneet keskusteluun millään tavalla.

Yle tarjosi mahdollisuutta haastatteluun sekä yksittäisille kirjoittajille että ryhmän ylläpidolle. Keskustelimme ryhmäläisten kanssa Telegramissa, LinkedInissä, sähköpostitse ja puhelimella. Lopulta kukaan ei halunnut olla haastattelussa, eivätkä kaikki vastanneet yhteydenottoihimme mitään.
Korjattu 21.12. klo 8.42: Jutussa oli kirjoitusvirhe kohdassa, jossa kerrotaan nimettömän lääkärin työpaikasta. Ylilääkärien mukaan kyseisessä yksikössä hoidetaan yksittäisiä rokotehaitoista kärsiviä potilaita. Jutussa kirjoitettiin aiemmin koronahaitoista kärsivistä potilaista.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suljetussa sosiaali- ja terveydenhoitoalan ammattilaisten ryhmässä kuohutaan "rokotuspakosta" ja siitä, että koronarokotteiden haittoja salaillaan tai vähätellään. Yle Uutiset tarkisti väitteet, ja ne ovat huteralla pohjalla. Kansanedustaja Ano Turtiaiselle on viime päivien aikana tullut niin paljon kukkalähetyksiä, että ne eivät enää edes mahdu kunnolla hänen eduskunnan työhuoneeseensa. Turtiainen on joutunut pyytämään eduskunnasta lisää maljakoita kukkatulvalle.

# data[].attributes.body
Paljon työikäisiä teholle. 4/10 ei takaisin töissä 3kk tehon jälkeen. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Teho-osastolle joutuneiden koronapotilaiden keski-ikä on koko epidemian ajalta 57 vuotta.

Moni koronan vuoksi tehohoidossa olleista joutuu luopumaan jostain aiemmin elämäänsä kuuluneesta. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) koronapotilaiden seurantatutkimuksessa tehohoidossa olleista yli puolet selvisi arjestaan hyvin tai melko hyvin ilman apua kolme kuukautta sairaalasta kotiutumisen jälkeen, mutta vajaa puolet oli joutunut luopumaan jostain itselleen tärkeästä harrastuksesta tai ei ollut kyennyt palaamaan töihin.

-  Aika moni on joutunut muuttamaan elämäänsä, kertoo Meilahden teho-osaston osastonylilääkäri Johanna Hästbacka Husista.

Vähintään kohtalaisen avun tarpeessa oli kuitenkin vain neljä prosenttia.

Husissa viime vuoden kesällä alkaneen seurantatutkimuksen ensimmäinen tutkimusartikkeli on hyväksytty julkaistavaksi ja muita artikkeleja viimeistellään parhaillaan. Tehohoidossa olleiden ryhmässä oli noin 70 ihmistä ja vuodeosastohoidossa, vain kotona sairastaneissa sekä kontrolliryhmässä kussakin noin 50 ihmistä. Tutkimuksessa oli mukana viime vuonna koronan ensimmäisen ja toisen aallon aikana sairastuneita.

Kuusi kymmenestä oli palannut töihin kolmen kuukauden jälkeen

Suurin haaste tavalliseen elämään palaamisessa on Hästbackan mukaan yleinen fyysinen heikkous.

-  Siinä kolmen kuukauden kohdalla potilaat sanoivat, että ihan käveleminen piti opetella uudestaan ja mennä pieniä matkoja kerrallaan, Hästbacka kertoo.

Hänen mukaansa tehohoitojakson aikana moni potilas menettää runsaasti lihasmassaa, minkä vuoksi paino voi pudota jopa kymmenen prosenttia. Syynä on sekä koronaviruksen aiheuttama tulehdus että tehohoidon rasitus.

Tutkimuksessa mukana olleista tehohoitoon joutuneista koronapotilaista kaksi kolmasosaa oli ollut töissä ennen sairastumistaan. Heistä kuusi kymmenestä oli palannut töihin, kun kotiutumisesta oli kolme kuukautta. Noin kolme kymmenestä oli sairaslomalla, loput kategoriassa jotain muuta.

-  Jos neljä kymmenestä ei ole palannut aikaisempaan työhönsä, niin onhan se aika iso osa, varsinkin kun ajatellaan, että nykyisin työelämä ei kuitenkaan ole ehkä kovin monella fyysisesti kauhean vaativaa, Hästbacka sanoo.

Pieni osa toipui nopeastikin. Kolmen kuukauden jälkeen yli kymmenes tehohoidossa olleista oli oman arvionsa mukaan palannut täysin normaaliin entiseen elämäänsä.

Lue lisää: Tehohoitaja kertoo koronapotilaiden rankasta ja hitaasta hoidosta - "Ei voi verrata puhtaan puolen tehohoitoon"

Toipuminen jatkuu kolmen kuukauden jälkeen

Kolmen kuukauden kohdalla elettiin vielä selkeästi toipilasaikaa, koska kolmen ja kuuden kuukauden välillä tapahtui selkeää korjaantumista. Hästbackan mukaan olisi mielenkiintoista tarkastella tilannetta vaikkapa vuoden päästä.

Laajan kiinalaistutkimuksen mukaan näyttää siltä, että oireet vähenivät selkeästi vielä puolen vuoden jälkeen.

-  Ennen sairastumista töissä olleista 88 prosenttia palasi töihin vuoden kuluessa, kertoo Turun yliopistollisen keskussairaalan (Tyks) aikuisten teho-osaston ylilääkäri Mika Valtonen.

Valtonen kertoo, että on osoitettu, että vakavana sairastettu tauti lisää pitkäkestoisen koronataudin riskiä. Hänen mukaansa Suomessa tauti määritellään pitkittyneeksi postakuutiksi koronataudiksi, kun oireet ovat kestäneet yli kolme viikkoa ja pitkäksi covid-19-taudiksi, kun oireet jatkuvat yli kolme kuukautta sairastumisen jälkeen. Suomessa on aiemmin arvioitu, että noin 10-40 prosenttia koronaviruksen saaneista sairastuisi pitkäkestoiseen tautiin.

Hiljattain julkaistun, 40 tutkimukseen pohjautuvan yhdysvaltalaisen tutkimuskatsauksen perusteella pitkäkestoisesti sairastui kuitenkin jopa yli puolet koronan vuoksi sairaalahoitoon joutuneista.

Lue lisää: Harvinaiset kuvat: tällaista on oikeasti koronapotilaiden tehohoito Suomessa

Koronapotilaat ovat teho-osastolla muista syistä hoidettavia pitempään

Koronan vuoksi teho-osastolle joutuvat ovat Johanna Hästbackan mukaan keskimäärin nuorempia ja heillä on vähemmän perussairauksia verrattuna muista syistä tehohoidossa oleviin. Teho-osastolle joutuneiden koronapotilaiden keski-ikä koko epidemian ajalta on 57 vuotta.

Nuorempien ikäryhmien osuus tehohoidossa olevista koronapotilaista on kasvanut, Valtonen kertoo. Syyskuun jälkeen Tyksissä teholla hoidetuista koronapotilaista 88 prosenttia on ollut rokottamattomia, ja nuorissa ikäryhmissä rokottamattomia on enemmän.

Nuoremmat ja parempikuntoiset kestävät tehohoitoa paremmin, minkä vuoksi on vaikeaa verrata suoraan koronapotilaiden ja muiden potilaiden tilannetta kotiutumisvaiheessa.

Valtosen mukaan koronapotilaiden keskimääräinen aika teho-osastolla on 11 vuorokautta, kun muilla se on kolme vuorokautta.

-  Meillä on useita potilaita, jotka ovat täällä viikkoja, Valtonen kertoo.

Tällöin esimerkiksi tehohoidon aiheuttama lihasheikkous kehittyy aivan toiseen pisteeseen kuin muutaman päivän aikana.

Tehohoito voi tuoda henkistä kuormaa ja harhaisuutta

Hästbackan mukaan vielä ei ole juurikaan käsitelty tehohoitoon liittyvää henkistä kuormaa. Fyysisen heikkouden, hengitysvaikeuksien ja uupumuksen lisäksi tehohoidossa olleilla koronapotilailla korostuvat henkinen uupumus ja ahdistuneisuus.

-  Moni on ensimmäistä kertaa elämässään tilanteessa, jossa on kuolemanvaarassa ja joutuu kohtaamaan oman haavoittuvaisuutensa, Hästbacka kertoo.

Etenkin nuorelle ihmiselle, joka on tottunut huolehtimaan omista asioistaan, teholle toisten avun varaan joutuminen voi olla aika järisyttävä kokemus.

Hästbackan mukaan yksi syy tutkimukseen oli sen havaitseminen, mitä ongelmia potilailla ilmenee hengityskoneesta irrottamisen jälkeen.

-  Heillä oli selkeästi harhaisuutta ja villejä painajaisia myös hereillä ollessaan, sanoo Hästbacka.

Sekä Hästbacka että Valtonen kertovat, että tehohoitoon liittyy yleensäkin kognitiivisia ja mielenterveyden ongelmia. Tutkimusten mukaan jopa neljällä viidestä tehohoidossa olleesta on erilaisia psyykkisiä oireita ja fyysistä toimintavajetta 6-12 kuukautta tehohoidon jälkeen.

Lue lisää: STM: Kaikilla, joilla on koronaoireita tulee olla mahdollisuus päästä testiin - kotitestausta laajennetaan

Tehohoidossa olleilla enemmän vaikeuksia tarkkaavuudessa

Tutkimuksessa mukana olleet koronapotilaat kävivät neuropsykologisissa testeissä puoli vuotta kotiin pääsemisen jälkeen ja vastasivat jo sitä ennen erilaisiin kyselyihin.

Alustavien tulosten mukaan tehohoidossa olleet pärjäävät huonommin neuropsykologisissa testeissä verrattuna vuodeosastolla ja pelkästään kotona koronaa sairastaneisiin. Tehohoitoa saaneilla tarkkaavuus oli heikompaa myös silloin, kun iän, sukupuolen ja koulutustason merkitys otettiin huomioon. Miehillä heikkeni myös toiminnanohjaus. Tutkimuksessa oli myös kontrolliryhmä, joka ei ollut sairastanut koronaa ollenkaan.

Hästbackan mukaan koronapotilaiden kotiutumisessa on jäänyt vähälle huomiolle se seikka, että myös kotona odottava lähiomainen saattaa toipua samasta taudista. Jos yksi perheestä sairastuu koronaan, saavat muutkin sen helposti.

Hästbacka kertoo kuulleensa pysäyttäviä tarinoita tutkimushaastatteluja tehdessään.

-  Kotona oleva tukihenkilö oli itsekin juuri kotiutunut sairaalasta, hän kuvailee.

Avun saamista voi vaikeuttaa myös mahdollinen tartuntavaara tai pelko siitä.

Lue lisää: Tällainen oli rokottamattoman koronapotilaan hämmentynyt reaktio, kun hän pääsi pois teho-osastolta - sairaanhoitaja kertoo tuoreen esimerkin

Keuhkoihin voi jäädä pitkäaikaisia jälkiä

Keuhkoihin koronasta voi jäädä jopa pysyviä muutoksia. Joidenkin koronapotilaiden keuhkoihin muodostuu arpikudosta. Hästbackan mukaan vielä ei tiedetä tarkkaan, miksi toisille muodostuu arpikudosta ja toisille ei. Arpeutuneet keuhkot eivät pysty laajentumaan niin joustavasti silloin, kun ihminen hengittää sisään.

-  Arpikudos myös verottaa sitä pinta-alaa, joka osallistuu hapen ja hiilidioksidin vaihtamiseen, joka on keuhkojen tärkein tehtävä.

Hästbackan mukaan toipumiseen olisi syytä kiinnittää huomiota. Pelkkä taudista hengissä selviäminen ei riitä.

-  Tavoitteenamme on, että potilaat palautuvat mielekkääseen elämään ja toimintakykyyn.

Tehohoitopotilaan toimintakykyä pyritään ylläpitämään jo tehohoitojakson aikana.

-  Fysioterapeutit ovat aina vahvasti mukana tehon toiminnassa. Jokaisen potilaan kohdalla arvioidaan, hyötyvätkö he fysioterapiasta juuri sinä päivänä.

Valtosen mukaan koronan jälkioireita olisi hyvä hoitaa ja seurata moniammatillisesti, koska oireet voivat olla niin moninaisia ja selittyä useilla eri mekanismilla. Työhön paluuta tulisi tukea myös työterveyshuollossa.

-  Mitään sellaista yhtä tapaa hoitaa asiaa kuntoon ei ole helppo nimetä, Valtonen sanoo.

# data[].attributes.attachment_link.description
Teho-osastolle joutuneiden koronapotilaiden keski-ikä on koko epidemian ajalta 57 vuotta. Moni koronan vuoksi tehohoidossa olleista joutuu luopumaan jostain aiemmin elämäänsä kuuluneesta. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) koronapotilaiden seurantatutkimuksessa tehohoidossa olleista yli puolet selvisi arjestaan hyvin tai melko hyvin ilman apua kolme kuukautta sairaalasta kotiutumisen jälkeen, mutta vajaa puolet oli joutunut luopumaan jostain itselleen tärkeästä harrastuksesta tai ei ollut kyennyt palaamaan töihin.

# data[].attributes.body
https://twitter.com/nuanceordeath/status/1279144399897866248?s=21

# data[].attributes.attachment_link.title
Doctor Shares The Biggest Lie About COVID-19 | UK Data

# data[].attributes.body
https://www.iltalehti.fi/terveysuutiset/a/ca2246a3-aff4-4b2a-8aca-bb17cd5988ed

# data[].attributes.body
Asymptomatic spread of coronavirus is 'very rare,' WHO says

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
World Health Organization officials on Tuesday walked back the comments below that were made on Monday after drawing criticism from epidemiologists across the world. Dr. Maria Van Kerkhove, head of the WHO's emerging diseases and zoonosis unit, said Tuesday that asymptomatic spread is a "really complex question" and much is still unknown. "We don't actually have that answer yet," she said. "I was responding to a question at the press conference. I wasn't stating a policy of WHO or anything like that. I was just trying to articulate what we know," she said on a live Q&A streamed across multiple social media platforms. "And in that, I used the phrase 'very rare,' and I think that that's misunderstanding to state that asymptomatic transmission globally is very rare. I was referring to a small subset of studies." Here is our followup article Tuesday and below is the original story published Monday. Read more: WHO walks back comments on asymptomatic coronavirus spread, says much is still unknown
Coronavirus patients without symptoms aren't driving the spread of the virus, World Health Organization officials said Monday, casting doubt on concerns by some researchers that the disease could be difficult to contain due to asymptomatic infections.

Preliminary evidence from the earliest outbreaks indicated that the virus could spread from person-to-person contact, even if the carrier never develops symptoms. But WHO officials now say that while asymptomatic spread can occur, it is not the main way it's being transmitted.

"From the data we have, it still seems to be rare that an asymptomatic person actually transmits onward to a secondary individual," Dr. Maria Van Kerkhove, head of WHO's emerging diseases and zoonosis unit, said at a news briefing from the United Nations agency's Geneva headquarters. "It's very rare."

The virus is primarily spread via respiratory droplets when someone coughs or sneezes or if they touch a contaminated surface, scientists say.

Asymptomatic transmission is particularly worrisome for public health officials, leading many to institute severe lockdowns and policies requiring masks in public. That's because those patients never develop symptoms and, in many cases, don't even know they are infected. WHO officials say Covid-19 can also spread in the so-called pre-symptomatic stage - a few days before a patient shows symptoms.

Van Kerkhove said government officials should still focus on detecting and isolating infected people with symptoms, and tracking anyone who might have come into contact with them. The WHO also revised its guidance on masks last week, saying they should be worn in public places, especially on public transportation and in densely populated areas. She acknowledged that some studies have indicated that there's been asymptomatic or pre-symptomatic spread in nursing homes and in household settings.

More research and data are needed to "truly answer" the question of whether the coronavirus can spread widely through asymptomatic carriers, Van Kerkhove added.

"We have a number of reports from countries who are doing very detailed contact tracing," she said. "They're following asymptomatic cases. They're following contacts. And they're not finding secondary transmission onward. It's very rare."

Research from the U.S. Centers for Disease Control and Prevention contradicts Kerkhove's statement. An April 1 report from the CDC cited the "potential for presymptomatic transmission" as a reason for the importance of social distancing. The CDC cited research showing asymptomatic transmission among family members and in nursing homes and other facilities as a key factor in recommending face coverings, widespread testing and other safety measures, according to an article published May 4.

"If the COVID-19 pandemic is found to be driven by undetected asymptomatic or mildly symptomatic SARS-CoV-2 infections, new innovations in disease detection and prevention (beyond exhaustive contact tracing, mass testing, and isolation of asymptomatic contacts) may be needed," the CDC said in its May 4 article.

If asymptomatic spread, however, proves not to be a big driver of coronavirus transmission, the policy implications could be tremendous.

To be sure, asymptomatic and pre-symptomatic spread of the virus appears to still be happening, Van Kerkhove said but remains rare. That finding has important implications for how to screen for the virus and limit its spread.
Correction: This article was updated to include a more complete explanation of asymptomatic and pre-symptomatic transmission as well as to change the headline. An earlier version of the headline should have said most asymptomatic coronavirus patients aren't spreading new infections. The word "most" was inadvertently omitted.
"What we really want to be focused on is following the symptomatic cases," Van Kerkhove said. "If we actually followed all of the symptomatic cases, isolated those cases, followed the contacts and quarantined those contacts, we would drastically reduce" the outbreak.

# data[].attributes.attachment_link.title
Asymptomatic spread of coronavirus is 'very rare,' WHO says

# data[].attributes.attachment_link.description
World Health Organization officials on Tuesday walked back the comments below that were made on Monday after drawing criticism from epidemiologists across the world. Dr. Maria Van Kerkhove, head of the WHO's emerging diseases and zoonosis unit, said Tuesday that asymptomatic spread is a "really complex question" and much is still unknown.

# data[].attributes.headline
Espanjan vasta-ainetestien tulos on todella huono asia

# data[].attributes.subject
Espanjan vasta-ainetestien tulos on todella huono asia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En tiedä, ymmärtävätkö kaikki, kuinka huono uutinen oli Espanjan SARS-CoV-2 -viruksen vasta-ainetestin tulos. Sen mukaan espanjalaisista taudin oli sairastanut vasta 5 prosenttia. Luku on vain vähän yli kahdeksan kertaa suurempi kun todettujen tartuntojen määrä. "Vain", koska on oletettu, että lieväoireisia tai muuten vain testaamattomia on 15 - 30 kertaa niin paljon kuin varmennettuja tapauksia. Madridissakin positiivisia vasta-ainetestituloksia oli vain 11,3 %.

Miksi tämä tieto on niin surullinen?

Se osoittaa, että tauti on tappavampi kuin on luultu tähän asti ja että sitä sairastetaan pitkään - niin pitkään, että joskus saadaan rokote, jos saadaan.

Jos tätä tulosta ei saada horjutetuksi, minä esimerkiksi joudun nostamaan arvioni taudin tappavuudesta neljästä promillesta liki prosenttiin

Tästä voi tulla meille pysyvä seuralainen. On nimittäin esitetty varteenotettavia epäilyjä, syntyykö tautia vastaan pitkäaikaista immuniteettia. Jos sitä ei synny sairastamalla, ei sitä synny rokottamallakaan, koska rokottaminen käyttää samaa vasta-ainereaktiota kuin sairastaminen. Jos virus muuntautuu niin, että se voi palata uudestaan ja sairastuttaa niitäkin, jotka ovat taudin jo sairastaneet, se pystyy sairastuttamaan myös ne, jotka ovat saaneet rokotteen sitä vanhaa muotoa vastaan.

Espanjan tuloksiin liittyy kuitenkin muutama outo luku, jotka kielivät (ehkä) siitä, että vasta-ainetesti aiheuttaa vääriä negatiivisia tuloksia.

Niiden keskuudessa, joilla on havaittu tartunta PCR-testillä (joka sekin tuottaa runsaasti vääriä negatiivisia) vasta-ainetesti oli kuitenkin negatiivinen 17 prosentilla tapauksista.

Yhtenä COVID-19:n oireista on pidetty maku- ja hajuaistin menettämistä. Näyttäisi olevan liikkeellä toinenkin samoja oireita aiheuttava tauti, koska tässä joukossa vasta-ainetesti oli positiivinen vain 43,3 prosentilla tutkituista.

Kummallisin on kuitenkin ikäjakauma. Sen mukaan taudin sairastaneissa on ikääntyneitä paljon enemmän kuin nuoria. Voisi kuvitella, että nuoret aikuiset elävät sosiaalisesti vilkkaampaa elämää kuin 70-vuotiaat, Jokin selitys tähän outoon ikäriippuvuuteen on oltava.

1. Vaikka nuorilla on enemmän kontakteja, ikääntyneillä on enemmän sellaisia kontakteja, jotka saavat aikaan tartunnan. Me tiedämme aivan vähän siitä, millaisissa olosuhteissa virus tarttuu, joten en pysty kommentoimaan tätä mahdollisuutta enempää.

2. Nuorilla ja taudin lievänä sairastaneilla syntyy vasta-aineita niin vähän, ettei testi huomaa niitä. Pienikin määrä vasta-aineita saa kuitenkin aikaan vastustuskyvyn, koska elimistö muodostaa vasta-aineita lisää, kun niille on tarvetta ja resepti on muistissa.

Blogini kommentoijat ovat opettaneet minulle, että ihmisellä on itse asiassa kaksi immuunipuolustusmekanismia (erään kommentoijan mukaan kolme) joista T-solut saattavat tuhota viruksen ilman, että syntyy testissä näkyviä vasta-aineita. Ilmeisesti tälläkin puolustusjärjestelmällä on kuitenkin muisti, joten viruksen ei kannata yrittää toista kertaa ihan heti uudestaan. Näin ainakin jotkut kommentoijista ovat sanoneet.

3. Nuorilla ja lapsilla on enemmän kokemusta muista koronaviruksista ja tämä antaa joillekin suojan COV-19:ää vastaan. Tähän mahdollisuuteen törmää aika usein. Jos tästä on kyse, se muuttaa tämän huonon uutisen hyväksi. Tauti ei ole levinnyt niin laajalle kuin on luultu, koska monella on jo immuniteetti. Tosin taudin tappavuuteen se ei vaikuta mitään henkilötasolla, mutta väestötasolla tietysti vaikuttaa, koska pienempi määrä ihmisiä voi taudin saada. Esimerkiksi nimimerkki Olli S kirjoitti tästä tänään:

Olli S sanoo:

Joitakin tutkimuksia, jotka viittaavat muihin koronaviruksiin perustuvaan risti-immuniteettiin SARS-kakkosta vastaan:
https://www.cell.com/cell/fulltext/S0092-8674(20)30610-3
Tässä vielä toinen

Hyviä uutisia, jos totta!

Elämme mielenkiintoisia aikoja!

# data[].attributes.attachment_link.title
Espanjan vasta-ainetestien tulos on todella huono asia

# data[].attributes.attachment_link.description
En tiedä, ymmärtävätkö kaikki, kuinka huono uutinen oli Espanjan SARS-CoV-2 -viruksen vasta-ainetestin tulos. Sen mukaan espanjalaisista taudin oli sairastanut vasta 5 prosenttia. Luku on vain vähän yli kahdeksan kertaa suurempi kun todettujen tartuntojen määrä. "Vain", koska on oletettu, että lieväoireisia tai muuten vain testaamattomia on 15 - 30 kertaa niin paljon kuin varmennettuja tapauksia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sosiaali - ja terveysministeriö sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) joutuvat selvittämään ylimmälle laillisuusvalvojalle koronavirustietojen julkaisematta jättämistä. Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) joutuu vastaamaan myös siihen, onko valtioneuvoston periaatepäätöksen taustalla piiloon jääneitä eli julkistamattomia perusteita.

Oikeuskansleri Tuomas Pöysti ja apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalainen odottavat ministeriön ja THL:n vastauksia ennen juhannusta.

Ylin laillisuusvalvoja katsoo, että perustuslain ja julkisuuslain peruslähtökohtana on viranomaistoiminnan avoimuus, joka mahdollistaa julkisen vallankäytön valvonnan, siihen vaikuttamisen ja oikeuksien sekä etujen samoin kuin hyvän hallinnon periaatteiden kuten suhteellisuusperiaatteen toteutumisen valvonnan.

"Avoimuuden ja julkisuuden kautta tapahtuvan viranomaiskontrollin mahdollisuuden kautta viranomaistoiminta saa hyväksyttävyytensä. Erityisen merkityksellistä se on silloin, kun julkisen vallan toimin joudutaan puuttumaan perus- ja ihmisoikeuksiin", lainvalvojat muistuttavat.

Oikeuskanslerinvirasto viittaa selvityspyynnössään uutisiin ja kommentteihin, joiden mukaan THL:n tuottamia epidemian kulkua kuvaavia mallinnuksia ei ole julkaistu kaikilta osin eikä niistä siten ole voitu käydä julkista keskustelua. Myöskään ihmisten oikeuksiin voimakkaasti vaikuttavien toimenpiteiden perusteena olevia parametreja, taustaoletuksia ja laskelmia ole julkaistu kaikilta osin.

"Tiedotusvälineissä olleiden tietojen mukaan sosiaali- ja terveysministeriö on muun muassa katsonut, ettei kyseisiä luottamuksellisia tietoja ole voinut antaa julkisuuteen ennen kuin päätökset, joita varten tiedot on tuotettu, on tehty", oikeuskansleri Pöysti kirjoittaa.

Julkisuuslain mukaan tutkimus, tilasto sekä niihin verrattavissa oleva selvitys tulee julkiseksi, kun se on valmis käyttötarkoitukseensa. Säännöksessä todetaan erikseen, että selvitys tulee julkiseksi silloinkin, kun se liittyy keskeneräiseen asiaan.

Helsingin Sanomat kirjoitti huhtikuun lopulla, että tietoa ei pihdata vain kansalaisilta, vaan myös koronakriisin talousvaikutuksia selvittelevällä työryhmällä oli vaikeuksia saada tietoa koronavirusepidemiaan liittyvistä laskelmista. Kyse on ollut muun muassa epidemian kulkuun liittyvistä mallinnuksista, joita tekee STM:n johtama mallinnustyöryhmä.

Myös oikeuskansleri Pöysti viittaa valtiovallan sisäisen koronatiedonvaihdon puutteisiin: "Myös valtioneuvoston valmisteluun liittyvissä valmisteluasiakirjoissa on todettu muun muassa, ettei Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ole julkaissut kaikkia käyttämänsä mallin parametreja, jolloin epidemian leviämisen ennusteita ei voida esimerkiksi tutkimuksessa toisintaa."

Tietokatkoksen selvittelyssä STM:n kansliapäällikkö Kirsi Varhila perusteli HS:n haastattelussa tietojen antamatta jättämistä sillä, että hallituksen linjauksiin liittyvästä valmistelumateriaalista tulee julkista vasta, kun hallitus on tehnyt asiassa päätöksen.

"Pyydän sosiaali- ja terveysministeriötä antamaan selvityksen niistä perusteista, joihin kyseisten tietojen luottamuksellisuus ja salassapito perustuvat. Pyydän ministeriön arvioin myös siitä, kuinka sen noudattama käytäntö toteuttaa viranomaistoiminnan avoimuudelle sekä tiedon tuottamiselle ja jakamiselle perustuslaista ja julkisuuslaista seuraavia vaatimuksia erityisesti huomioiden se, että kysymys on laajoja yhteiskunnallisia vaikutuksia aiheuttavien päätösten pohjana olevista tiedoista", Pöystin allekirjoittamassa selvityspyynnössä sanotaan.

Myös THL saa vastata julkisuuslinjauksiinsa: "Pyydän Terveyden ja hyvinvoinnin laitosta antamaan selvityksensä sen avoimuuteen ja julkisuuteen liittyvistä linjauksista ja päätöksistä, jotka koskevat laitoksen koronavirusepidemian hoitamiseen liittyvissä asiantuntijatehtävissä tuottamia tietoja ja selvityksiä ja joiden perusteella tehdään strategisia linjauksia ja päätöksiä sekä annetaan ohjeita ja suosituksia koronavirusepidemian hoitamisessa."

Lisäksi oikeuskanslerinvirasto pyytää THL:n "näkemystä siitä, täyttävätkö sen tekemät ratkaisut ja linjaukset perustuslain ja julkisuuslain säännökset ja tavoitteet viranomaistoiminnan avoimuudesta".

Sosiaali - ja terveysministeriön osalta oikeuskansleri on kiinnostunut myös toisesta tapahtumasarjasta, josta Helsingin Sanomat kertoi toukokuun alussa.

Sosiaali- ja terveysministeriön koronatoimista vastaava johtaja Pasi Pohjola kertoi tuolloin, että Suomen hallituksen niin sanotun hybridistrategian taustalla ovat epidemiologisten syiden lisäksi oikeudelliset syyt.

"Jos tautia ikään kuin lähdettäisiin tukahduttamaan ja saataisiin kutakuinkin tartunnat häviämään Suomesta, silloin vääjäämättä jouduttaisiin myös purkamaan rajoitustoimenpiteitä. Esimerkiksi valmiuslain tai tartuntatautilain mukaisia perusteita toimenpiteille ei enää olisi. Se tarkoittaisi sitä, että rajat jouduttaisiin avaamaan ja helmikuun kaltainen taudin maahantulo ja leviäminen lähtisivät uudelleen käyntiin", hän sanoi HS:lle.

Asiasta nousi kohu viimeistään siinä vaiheessa, kun pääministeri Sanna Marin (sd) ilmoitti pikaviestinpalvelu Twitterissä, ettei Pohjolan lausunto edusta hallituksen linjaa.

"Helsingin Sanomissa 8.5.2020 ilmestyneen artikkelin mukaan sosiaali- ja terveysministeriöstä saadun tiedon mukaan perusteet valtioneuvoston valitulle linjalle eivät olisi ainoastaan epidemiologiset, vaan myös oikeudelliset. Artikkelin mukaan ministeriöstä saadun tiedon mukaan covid-19-viruksen tukahduttamisen seurauksena perusteita lainsäädäntöön pohjautuville rajoitustoimenpiteille ei enää olisi, minkä vuoksi perusteiden säilyttäminen edellyttää viruksen leviämistä väestössä", oikeuskansleri Pöysti kirjoittaa.

Pöystin mukaan artikkelista voi saada käsityksen, että valtioneuvoston periaatepäätöksen perusteena olisi muunlaisia arvioita ja näkemyksiä kuin päätöksestä ilmenee.

"Artikkelista ilmenevän perusteella voidaan toisaalta kyseenalaistaa valtioneuvoston päätöksen perusteet ja niiden avoimuus ja toisaalta ministeriön toimintalinja sosiaali- ja terveydenhuollon ohjaajana ja johtajana epidemian hoidossa", oikeuskansleri kirjoittaa.

Pöysti viittaa edellä mainittuihin viranomaisen toiminnan ja päätöksenteon avoimuuden ja objektiivisuuden vaatimuksiin, tartuntatautilain tarkoitukseen ja tavoitteisiin sekä sosiaali- ja terveysministeriön kyseisestä laista sekä perus- ja ihmisoikeuksien turvaamistehtävästä seuraaviin velvoitteisiin epidemian hoidossa.

"Pyydän ministeriötä antamaan selvityksen siitä, kuinka ministeriö varmistaa kyseisten velvoitteiden noudattamisen toiminnassaan covid-19-epidemian hoitamisessa."

Vastausaikaa sosiaali- ja terveysministeriöllä on 16. kesäkuuta asti ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella 19. kesäkuuta asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Julkisuus | Oikeuskansleri pyytää selvitystä koronatietojen panttaamisesta - "Peruslähtökohtana on viranomaistoiminnan avoimuus"

# data[].attributes.attachment_link.description
Sosiaali - ja terveysministeriö sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) joutuvat selvittämään ylimmälle laillisuusvalvojalle koronavirustietojen julkaisematta jättämistä. Sosiaali- ja terveysministeriö (STM) joutuu vastaamaan myös siihen, onko valtioneuvoston periaatepäätöksen taustalla piiloon jääneitä eli julkistamattomia perusteita. Oikeuskansleri Tuomas Pöysti ja apulaisoikeuskansleri Mikko Puumalainen odottavat ministeriön ja THL:n vastauksia ennen juhannusta.

# data[].attributes.headline
Yle - Mitä koronapotilaan tehohoidossa tapahtuu

# data[].attributes.subject
Yle - Mitä koronapotilaan tehohoidossa tapahtuu

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suurin osa koronapotilaista tarvitsee tehohoidossa hengityslaitetta. Potilas on itse yleensä tietämätön tilastaan.

Yli 80 suomalaista on tehohoidossa koronaviruksen takia. Otimme selvää, mitä tässä tehohoidossa käytännössä tapahtuu.

Tampereen yliopistollisen sairaalan tehohoidon vastuujohtaja, ylilääkäri Sari Karlsson sanoo, että koronapotilas saa samanlaista hoitoa kuin muusta syystä akuuttiin hengitysvajaukseen sairastunut.

Ainoa ero käytännössä on henkilökunnan suojavarustautuminen.

Tehohoitoon tullaan yleensä siinä vaiheessa, kun potilas ei pysty enää itse hengittämään riittävästi. Suurin osa koronapotilaista tarvitsee tehohoidossa hengityslaitetta. Potilaalle laitetaan hengitysputki henkitorveen ja tähän putkeen kytketään hengityslaite.

- Ihminen ei siedä putkea "selvin päin". Joudumme käyttämään rauhoittavaa lääkitystä ja osittain samoja lääkkeitä kuin anestesiassa, Karlsson sanoo.
Näin koronavirus voi vaikuttaa kehoosi
Ennen tehohoitoa potilasta voidaan yrittää auttaa happimaskilla tai korkeavirtauksellisella happihoidolla, jossa happiviiksillä annetaan happea nenän kautta. Tiiviillä kasvomaskilla voi toteuttaa kaksoispaineventilaatiota. Silloin potilas on vielä tajuissaan ja kone avustaa hengittämisessä.

Kaikilla nämä keinot eivät kuitenkaan riitä.

Potilas on tietämätön tilastaan

Tehohoidossa olevalla potilaalla on jo vaikea kaasujenvaihtohäiriö. Tämä tarkoittaa sitä, että happi ei siirry kunnolla keuhkoista eteenpäin verenkiertoon elimien käyttöön, eikä hiilidioksidia poistu riittävästi kehosta.

Yleensä happihäiriö on näistä kahdesta hankalampi hoitaa, mutta vaikeissa tilanteissa ongelmaksi tulee hiilidioksidin poistuminen.

Jotta varsinainen hengityslaite voisi auttaa, on usein parempi, ettei potilas hengitä itse ollenkaan etenkään hoidon alkuvaiheessa.

- Potilaan hengitystä ja tajuntaa voidaan vaimentaa opiaattilääkkeillä ja sedaatiolääkkeillä. Hän on tällöin itse tietämätön tilastaan.

Opiaatilla tarkoitetaan morfiinin kaltaisia huumaavia lääkkeitä. Sedaatiolääkkeet vaikuttavat keskushermostoon niin, että tajunnan taso laskee.

Sedaatiolääkkeet voivat laskea verenpainetta, joten tehohoidossa potilas tarvitsee usein tukea verenkiertoonsa lääkkeillä, vaikka varsinaista verenkiertovajausta ei olisikaan.

Nesteitä, antiobiootteja, verinäytteitä

Tehohoidossa potilaalle asetetaan myös nenä-mahaletku, jota pitkin mahalaukkuun menee ravintoaineita. Nesteytyksen kanssa pitää olla tarkkana.

- Koronapotilaat pidetään mieluummin niukoilla nesteillä, koska se on parempi keuhkoille.

Vaikeimmin sairaille koronapotilaille kehittyy keuhkokuume. Keuhkokuume voi olla viruksen tai bakteerin aiheuttama. Yleensä tehohoidossa annetaan anbiootteja, sillä viruksen aiheuttama keuhkovaurio altistaa myös bakteerin aiheuttamille tulehduksille.

Tehohoitopotilaalla on valtimossa kanyyli, josta mitataan verenpainetta jatkuvasti ja jota kautta saadaan otettua verinäytteet. Näytteitä otetaan tiuhaan.

- Tarkkailemme hengityslaitehoidon vaikutuksia eli happeuttumista ja hiilidioksidin poistumista sekä muiden elimien toimintaa.

Kuolema voi tulla äkkiä tai hitaasti

Jos tulehdus etenee keuhkoissa laajalle alueelle, potilas vaipuu vaikeaan hypoksiaan (siirryt toiseen palveluun) , eli kudoksissa on vakavaa hapen puutetta. Kun hiilidioksidikaan ei poistu enää tarpeeksi elimistöstä, hän kuolee.

Kuolema voi tulla äkillisesti tai hitaasti. Sari Karlsson kertoo, että äkillisessä kuolemassa elimistön hapensaanti pysähtyy esimerkiksi sydänpysähdyksen takia. Jos taas keuhkot ovat lopussa, elimet kärsivät ja voi mennä päiviä, että ihminen ikään kuin hiipuu pois.

Sari Karlsson ei ole vielä itse nähnyt yhtään koronasta johtuvaa kuolemaa. Hän kertoo, että tehohoidossa olevan potilaan kuolema on yleensä rauhallinen, niin myös ulkomaisista koronapotilaista on kerrottu. Potilas kuolee useimmiten tajuihinsa tulematta.

Moni toipuu tehohoidosta takaisin normaaliin elämään. Toipuminen voi kestää kauan.

- Tehohoidossa ollaan koronan takia yleensä 1-3 viikkoa, Karlsson arvioi.

Lisää henkilökuntaa koulutetaan pikavauhtia

Suomessa on oltu huolissaan siitä, miten hengityslaitteet riittävät kaikille. Tästä syystä karanteenilla on yritetty hidastaa taudin etenemistä, että tehohoitopaikat riittävät.

Yle selvitti huhtikuun alussa, että Suomessa on noin 400 tehohoitopaikkaa. Normaalisti tehohoitopaikkoja on noin 300, eli paikkojen määrä on noussut kolmanneksella.

Suomen kaikissa sairaaloissa on yhteensä joitakin tuhansia hengityslaitteita, joilla potilaan hengitystä voidaan avustaa. Arviot siitä, kuinka moni voi joutua tehohoitoon vaihtelevat. On puhuttu jopa kymmenestä tuhannesta ihmisestä.

Lisää hengityslaitteita saatetaan saada kriisin pahetessa eläinlääkäriasemilta. Ongelmaksi voi koitua silti osaavan henkilökunnan puute.

Hengityslaitteet ovat auton hintaisia monimutkaisia laitteita. Niitä täytyy osata säätää, että niistä on potilaalle hyötyä.

Perehtyminen tehohoitajaksi vie vähintään puoli vuotta, täysiveriseksi tehohoitajaksi tullaan Karlssonin mukaan noin kahdessa, kolmessa vuodessa. Nyt peruskoulutuksia on rutistettu viikkoon.

Anestesiahoitajia on koulutettu ensisijaisesti hoitajiksi, koska heille esimerkiksi tehohoidon lääkitys on tuttua. Myös muiden erikoisalojen lääkäreitä koulutetaan avuksi potilasruuhkiin.

Pikakouluttaminen on haastavaa. Tehohoitajat ovat kovilla, kun he kouluttavat työnsä ohella uusia ja muuntuvat samalla yhden potilaan hoitajista tiiminvetäjiksi.

- Toisaalta uudet hoitajat joutuvat vaihtamaan kokonaan toimintaympäristöään, joten tilanne on uusi kaikille.

Lue lisää:
Kertooko paine rinnassa infektiosta ja miten tauti kurittaa sisäelimiä? Näin koronavirus voi vaikuttaa kehoosi Mitä pitää tapahtua ennen kuin Suomi voi alkaa purkaa koronan vuoksi määrättyjä rajoituksia? Tässä 6 kohdan lista asiantuntijoilta Yle selvitti: Kunnissa tehdään nyt päätöksiä tehohoidon rajaamisesta epidemiahuipun lähestyessä - hoivakodeissa käydään läpi, ketä hoidetaan ja miten Yle selvitti tehohoitopaikkojen määrän: Suomessa jo neljäsataa paikkaa, katso tilanne omalla alueellasi Tehohoidon ylilääkäri Ylelle: Tehohoitoa joudutaan rajaamaan raskaasti, jos synkimmät ennusteet toteutuvat - 11 tärkeää kysymystä tehohoidosta Jos tehohoito yhdellä alueella kuormittuu, koronapotilaita voidaan siirtää jopa eri puolelle Suomea - ambulanssikuljetukset ykkösvaihtoehto

# data[].attributes.attachment_link.title
Mitä koronapotilaan tehohoidossa käytännössä tapahtuu? Ylilääkäri: Ihminen ei kestä hengitysputkea selvin päin

# data[].attributes.attachment_link.description
Suurin osa koronapotilaista tarvitsee tehohoidossa hengityslaitetta. Potilas on itse yleensä tietämätön tilastaan. Yli 80 suomalaista on tehohoidossa koronaviruksen takia. Otimme selvää, mitä tässä tehohoidossa käytännössä tapahtuu. Tampereen yliopistollisen sairaalan tehohoidon vastuujohtaja, ylilääkäri Sari Karlsson sanoo, että koronapotilas saa samanlaista hoitoa kuin muusta syystä akuuttiin hengitysvajaukseen sairastunut. Ainoa ero käytännössä on henkilökunnan suojavarustautuminen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Euroopassa kasvomaskin käyttö yleistyy. Suomessa terveysviranomaiset kiistelevät yhä maskin hyödystä.

Länsimaalaiset ovat vuosia ihmetelleet aasialaisia matkailijoita, jotka liikkuvat lentokentillä ja kaupungeissa maski kasvoillaan. Enää ei ihmetellä.

Pitäisikö meidänkin? Ohjeita ja suosituksia kasvosuojien käytöstä on koronaepidemian aikana riittänyt.

Ensin tulivat sosiaali- ja terveysministeriön muuttuvat ohjeet kasvomaskien käytöstä vanhusten hoidossa.

Viimeksi hämmensi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n pääjohtajan (siirryt toiseen palveluun) suositus kankaisen maskin käytöstä julkisissa tiloissa.

THL:n pääjohtaja käänsi kurssia

Pääjohtaja Markku Tervahauta perusteli ohjettaan sillä, että näin myös oireettomat taudinkantajat suojaavat muita tartunnoilta.

- Kun lähdetään kauppa-asioille, liikennevälineisiin tai muualle, jossa väistämättä tulee kohtaamisia toisten kanssa, suojusta käyttämällä voimme vähentää tarttumisriskiä meistä muihin, Tervahauta sanoi Ylelle.

Tervahaudan suositus koski vain kangasmaskeja, joko itse tehtyjä tai ostettuja. Hengityssuojaimet ja kirurgiset suu-nenäsuojat tulisi yhä varata ammattilaisten käyttöön.

Pääjohtajan avaus oli vastoin sitä, mitä THL on ohjeistanut. Kasvomaskin yleistä käyttöä ei ole suositeltu koronan torjunnassa.

Pääjohtaja myönsi, että kasvomaskien käytöstä on erilaisia näkemyksiä myös THL:n sisällä.

- Aiheesta kertyneiden tietojen perusteella olen päätynyt suosittamaan kasvomaskin käyttöä julkisilla paikoilla, Tervahauta sanoi.

Pääjohtajan suositus leimattiin julkisuudessa yksityisajatteluksi. Eikä THL ole ainakaan vielä antanut nettisivuillaan uusia ohjeita kasvomaskin käytöstä.

Asia lienee nyt kuuma peruna THL:ssa, sillä pääjohtaja eikä kukaan muukaan THL:sta kommentoinut kasvomaskien käyttöä tähän juttuun.

Maskiepisodi kertoo myös, että sosiaali- ja terveysministeriö ja sen alainen THL eivät vedä täysin yhtä köyttä koronan torjunnassa.

Ministeriöllä ja THL:lla kitkaa koronan hoidossa?

Sosiaali- ja terveysministeriö tyrmäsi THL:n pääjohtajan avauksen suoralta kädeltä Ylen A-studiossa 14. huhtikuuta.

Ministeriön kansliapäällikön Kirsi Varhilan mukaan kasvomaskin käyttö luo tartuntariskin, koska maskia kosketellaan herkästi.

- Saattaa olla niin päin, että saat herkemmin tartunnan (kun käytät maskia), jos on virusta käsissä, Varhila sanoi.

Kansliapäällikkö huomautti myös, että kangassuojan käyttö voi pahentaa joidenkin hengitys-, astma- tai sydän- ja verisuonisairauksista kärsivien tilannetta.

Samaan aikaan ministeriön oman ohjeen mukaan kotihoidossa kankaisia maskeja voidaan kuitenkin käyttää kirurgisten nenä-suusuojusten ohella.

Kasvomaskeilla pyritään estämään, että hoidettavat eivät saisi tartuntaa oireettomilta hoitajilta.

Kangasmaski on sallittu, koska kirurgisia suu- ja nenäsuojuksia ei ole ollut riittävästi.

Ministeriön ohje kangasmaskin käytöstä on herättänyt myös vastustusta terveydenhuollon kentällä.

- Huivin käyttäminen ei täytä hygieniavaatimuksia, Kymenlaakson johtajaylilääkäri Marja-Liisa Mäntymaa sanoi aiemmin Ylelle.

Tähän juttuun Yle ei tavoittanut kansliapäällikkö Kirsi Varhilaa haastateltavaksi.

Annetaanko suomalaisille pian uusia ohjeita?

THL:n pääjohtajan ja ministeriön kansliapäällikön ristiriitaisten suositusten jälkeen kansalaiset jäivät taas epätietoisuuden tilaan.

Ketä terveysviranomaista pitäisi uskoa?

Samaan aikaan uutiset monista Euroopan maista näyttävät, että kansalaiset käyttävät kasvomaskeja. Esimerkiksi Itävalta aikoo (siirryt toiseen palveluun) vaatia hengityssuojien käyttöä supermarketeissa.

Kiinan tartuntatautiviraston johtaja George Gao pitää kasvomaskin väheksymistä eurooppalaisten ja amerikkalaisten suurena virheenä.

- Virus leviää pisaroiden ja lähikontaktin kautta. Pisaroilla on hyvin tärkeä rooli. Maskia on käytettävä, sillä pisaroita tulee ulos suusta puhuessa, Gao sanoi Science-lehdessä (siirryt toiseen palveluun) .

Myös Maailman terveysjärjestö WHO suhtautuu (siirryt toiseen palveluun) maskien käyttöön nyt entistä suopeammin.

Annetaanko suomalaisillekin pian taas uusia ohjeita?

Tämä ei ole ensimmäinen kerta koronaepidemian aikana, kun terveysviranomaisten maskiohjeet ovat hämmentäneet.

Vanhustenhoito ei pysynyt ministeriön ohjeiden perässä

Ensin epätietoisuuden valtaan joutui vanhustenhoito.

- Kotihoidon henkilöstön tulee asiakaskäynneillä suojautua kertakäyttöisillä hengitystiesuojaimilla, sanoi perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) hallituksen tiedotustilaisuudessa 19. maaliskuuta.

Moni kansalainen huokaisi varmasti helpotuksesta, että asia on nyt selvä ja kunnossa.

Asia koskee suurta joukkoa suomalaisia. THL:n mukaan kotihoidossa oli lähes 75000 ja ikääntyneiden laitos- ja asumispalveluiden piirissä yli 50000 suomalaista vuonna 2018.

Ohjeiden perillemeno ei ole ollut ainakaan niiden määrästä kiinni. Sosiaali- ja terveysministeriö on ohjeistanut (siirryt toiseen palveluun) kasvosuojien käytöstä ainakin viidessä eri tiedotteessa maaliskuun lopussa ja huhtikuun alussa.

Ministeriön ohjeet muuttuivat ja täsmentyivät kuitenkin sitä vauhtia, että kentän oli vaikea pysyä perässä.

Aluksi maskia ei tarvinnut käyttää, sitten piti

Aluksi kasvosuojia ei ollut ohjeen mukaan tarpeen jatkuvasti käyttää hoivakodeissa ja kotihoidossa.

Hoiva- ja hoitotyössä on käytettävä kirurgista nenä- ja suumaskia, jos asiakkaalla on hengitystieinfektio. Muita asiakkaita hoidettaessa riittää hyvästä käsihygieniasta huolehtiminen, ministeriö ohjeisti (siirryt toiseen palveluun) 24. maaliskuuta. (siirryt toiseen palveluun)

Viikon päästä tuli ohje, että suojia on käytettävä jatkuvasti - asiakkaan suojaamiseksi.

Kotihoidossa on käytettävä hengityssuojainta asiakkaan suojaamiseksi mahdolliselta henkilökunnan kantamalta taudilta, ministeriö tiedotti (siirryt toiseen palveluun) 31. maaliskuuta.

Ministeriö oli havahtunut siihen, että kaupalliset kasvosuojat eivät riitä, koska nyt sallittiin myös huivien käyttö.

Ministeriö ohjeisti, että terveiden ja oireettomien asiakkaiden kanssa voidaan käyttää kertakäyttöistä kirurgista suu-nenäsuojusta tai kertakäyttöistä kankaista suojainta, esimerkiksi huivia.

1. huhtikuuta ministeriö täsmensi (siirryt toiseen palveluun) , että hengitystieinfektioon sairastunutta potilasta hoidettaessa on käytettävä kirurgista suu-nenäsuojusta, suojakäsineitä sekä suojatakkia tai esiliinaa.

Ministeriö on toistanut samansisältöisiä ohjeita vielä 9. huhtikuuta ja 15. huhtikuuta.

Kasvomaskeja säästettiin "pahan päivän varalle"

Ministeriön ohjeita on ollut tarpeen täsmentää ja toistaa, koska ne ovat herättäneet paljon hämmennystä ja kysymyksiä etenkin hoivakodeissa ja kotihoidossa.

Syntyi kaksi todellisuutta: ministeriön ohjeiden ja käytännön todellisuus.

Ne kansalaiset, jotka eivät olleet asian kanssa henkilökohtaisesti tekemisissä, saattoivat uskoa ministeriön todellisuuteen. Ohjeet on annettu, ja niitä noudatetaan.

Käytännössä kasvosuojia ei ainakaan hoivakodeissa ja kotihoidossa yleisesti käytetty, koska niitä ei ollut riittävästi.

Sairaanhoitopiireissä ja kunnissa annettiin niiden käytöstä omia ohjeita, jotka olivat ristiriidassa ministeriön ohjeiden kanssa.

Kentällä puhuttiin, että kasvomaskeja säästetään "pahan päivän varalle".

Superin puheenjohtaja: Suojien puute vaikuttanut koronakuolemiin

Sudenkuoppa oli siinä, että korona leviää salakavalasti. Sitä levittävät ilmeisesti myös oireettomat ja vähäoireiset. Mitään silmin nähden riehuvaa epidemiaa ei tarvita.

Asiaan ei suhtauduttu kentällä välinpitämättömästi.

Lähi- ja perushoitajien liitto Super kertoi, että kentältä tulee päivittäin jopa sata yhteydenottoa maskien ja suojavarusteiden puutteesta hoitolaitoksissa.

Asia tuli viimeistään silmille, kun alettiin raportoida vanhusten koronakuolemista hoivakodeissa.

Superin puheenjohtaja Silja Paavola sanoi, että koronakuolemat johtuvat osaltaan suojavarusteiden puutteesta. Tarkkaa tietoa asiasta ei vielä ole.

Helsingin pormestari: Ministeri antaa väärää tietoa maskien riittävyydestä

Kentällä koettiin, että ministeriö oli antanut katteettoman ohjeen. Suojia ei yksinkertaisesti riittänyt niin valtavaan kulutukseen, mitä jatkuva päivittäinen käyttö tarkoittaa.

Hallitus ja sosiaali- ja terveysministeriö ovat vierittäneet syytä kuntien niskaan.

Pääministeri Sanna Marin (sd.) sanoi Twitterissä (siirryt toiseen palveluun) , että kunnat etsivät valtiosta syyllistä omaan heikkoon varautumiseensa.

Keskustelu maskiohjeista ja maskien riittävyydestä hautautui väliaikaisesti Huoltovarmuuskeskuksen skandaalinkäryisen suojaintilauksen alle.

Ongelma ei ole kuitenkaan hävinnyt.

Helsingin pormestari Jan Vapaavuori (kok.) twiittasi (siirryt toiseen palveluun) torstaina 16. huhtikuuta, että maskien käyttö ei ole mahdollista kaikissa kohtaamissa hoivakodeissa ja kotihoidossa, koska maskeja ei edelleenkään ole riittävästi.

Pormestarin twiitti oli kommentti sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekosen (vas.) lausuntoon eduskunnassa (siirryt toiseen palveluun) , jonka mukaan Suomessa on riittävästi suojavälineitä hoitohenkilöstölle ja niitä lähetetään lisää tarvitseville.

Eikö maskeja riitä vai eikö niistä ole hyötyä?

Keskustelu kasvomaskien käytöstä julkisissa tiloissa on myös kiertynyt maskien riittävyyteen.

-Jos niitä otettaisiin laajasti käyttöön kauppareissulla, ne oikeasti loppuvat, sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja Päivi Sillanaukee sanoi Helsingin Sanomissa 2. huhtikuuta.

Huhtikuun 14. ministeriö vetosi taas terveydellisiin syihin, kun puhuttiin kangasmaskien käytöstä.

Kansliapäälikkö Kirsi Varhila sanoi A-studiossa, että kasvomaskit voivat luoda tartuntariskin sekä pahentaa astmaatikkojen ja sydän- ja verisuonitauteja potevien tilaa.

Maskikeskusteluun on tuonut uutta puhtia myös tuore suomalaistutkimus (siirryt toiseen palveluun) koronaviruksen kulkeutumisesta ja leviämisestä ilmassa.

Tutkimus virushiukkasista voi puoltaa maskin käyttöä

Tulosten mukaan hengitysteistä kulkeutuvat, virusta kantavat aerosolihiukkaset voivat säilyä ilmassa luultua pidempään, ja siksi vilkkaiden julkisten sisätilojen välttäminen on tärkeää.

Asiaa tutkivat Aalto-yliopisto, Ilmatieteen laitos, VTT ja Helsingin yliopisto.

Tutkijat mallinsivat tilannetta, jossa ihminen yskäisee päivittäistavarakaupoille tyypillisellä, hyllyjen rajoittamalla käytävällä

-Jos koronavirustartunnan saanut yskijä kävelee pois ja lähelle samaa paikkaa saapuu toinen ihminen, ilmassa leijuvat äärimmäisen pienet koronavirusta sisältävät aerosolihiukkaset voivat päätyä tämän toisen ihmisen hengitysteihin, Aalto-yliopiston apulaisprofessori Ville Vuorinen sanoo.

Vuorisen mukaan (siirryt toiseen palveluun) pariin kertaan taiteltu huivi voi olla viruspartikkeleiden torjunnassa yhtä tehokas kuin kaupallinen maski.

THL ei muuttanut suosituksiaan tutkimuksen perusteella. Laitos suosittelee pysyttelemään kotona sairaana ja kaikille fyysisen etäisyyden ottamista. THL neuvoo myös yskimään hihaan tai nenäliinaan sekä huolehtimaan käsihygieniasta.

Kiistatonta tieteellistä näyttöä maskien hyödyistä ja haitoista ei ole, eikä sitä ole tähän hätään saatavissa.

Kasvomaskin käyttö jää ainakin toistaiseksi kansalaisten omaan harkintaan.

Toinen juttu on, mistä maskeja saa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pitäisikö kauppaan mennä maski kasvoilla - kenen ohjeita suomalaisten tulisi nyt uskoa?

# data[].attributes.attachment_link.description
Euroopassa kasvomaskin käyttö yleistyy. Suomessa terveysviranomaiset kiistelevät yhä maskin hyödystä. Länsimaalaiset ovat vuosia ihmetelleet aasialaisia matkailijoita, jotka liikkuvat lentokentillä ja kaupungeissa maski kasvoillaan. Enää ei ihmetellä. Pitäisikö meidänkin? Ohjeita ja suosituksia kasvosuojien käytöstä on koronaepidemian aikana riittänyt. Ensin tulivat sosiaali- ja terveysministeriön muuttuvat ohjeet kasvomaskien käytöstä vanhusten hoidossa.

# data[].attributes.body
Suomi kieltäytyi lääkealan yrityksen avusta hankkia suojaimia Kiinasta ja päätyi ostamaan kelvottomia maskeja – Vastuuministeri oli kuviosta tietämätön | Yle Uutiset | yle.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ahvenanmaalainen yritys järjesti Huoltovarmuuskeskukselle mahdollisuuden ostaa korkealaatuisia kasvosuojaimia Kiinasta. Valtio valitsi suojaimet, jotka reputtivat laatutestissä.

Suomeen Kiinasta tilatuista suojatarvikkeista on kehittynyt monimutkainen vyyhti.

Huoltovarmuuskeskus kieltäytyi tilaamasta koronavirusten varautumiseen tarvittavia kasvosuojaimia arvostetun suomalaisen yrityksen Optinovan avulla ja hankki selvästi huonolaatuisempia kasvosuojaimia kauneusyrittäjänä tunnetulta Tiina Jylhän välityksellä.

Kaupoista on syntynyt miljoonariita ja ennennäkemätön sotku.

Ylen tietojen mukaan Huoltovarmuuskeskuksen toiminnasta vastaava ministeri Tuula Haatainen (sd.) sai kuulla kaupoista vasta Suomen Kuvalehden uutisoitua asiasta (siirryt toiseen palveluun) .

Useat Ylen haastattelemat lähteet eivät ole yllättyneet Huoltovarmuuskeskuksen kannalta varsin kiusallisesta uutisesta. Lähteet arvostelevat Huoltovarmuuskeskuksen toimintaa "epäammattimaiseksi" ja passiiviseksi.

Heidän mielestään laitos ei ole kyennyt reagoimaan kriisitilanteeseen tarvittavalla nopeudella, sillä ei ole riittävää hankintaosaamista ja Huoltovarmuuskeskus ei ole kyennyt tukeutumaan yritysten apuun riittävästi.

Yle yritti tavoitella Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajaa Tomi Lounemaa ja laitoksen viestinnästä vastaavaa johtajaa useita kertoja torstaina tuloksetta.

Monet suomalaiset tarjonneet apuaan Huoltovarmuuskeskukselle

Yle haastatteli tätä juttua varten useita Aasian-kauppaa tuntevia ihmisiä. Osalla heistä on vuosikymmenien kokemus. Kaikki ovat seuranneet suojatarvikkeiden kauppaa läheltä.

Osa lähteistä haluaa pysyä nimettöminä, sillä he toimivat läheisessä yhteistyössä Suomen viranomaisten kanssa. Jotkut heistä yrittävät saada toimitettua suojaimia Kiinasta Suomeen joko itsenäisesti tai yhteistyössä viranomaisten kanssa.

Moni Ylen haastattelema ammattilainen kertoo tarjonneensa apua Huoltovarmuuskeskukselle. Se on Ylen lähteiden mukaan suhtautunut kuitenkin avuntarjouksiin torjuvasti tai vähätellen.

Yksi Huoltovarmuuskeskukseen yhteyttä ottaneista oli ahvenanmaalainen lääkelaitteiden osia valmistava Optinova.

Optinova tarjosi apuaan, jotta Suomen valtio voisi hankkia satoja tuhansia sairaalatason kasvosuojaimia ja muita koronakriisin hoidossa sekä ehkäisyssä tarvittavia laitteita.

Huoltovarmuuskeskus on toistaiseksi kieltäytynyt hankkimasta tuotteita Optinovan järjestämien yhteyksien avulla. Tuotteet olisi ostettu joko Optinovan Kiinan Shanghaissa toimivan tytäryhtiön välityksellä tai suoraan tuotteiden valmistajilta Kiinassa.

- Meillä on 20 vuoden kokemus Kiinan markkinoilta, käytössämme on paikallisia laadunvalvojia ja olimme valmiit auttamaan ilmaiseksi, eli emme halunneet tehdä voittoa tällä, sanoo Optinovan toimitusjohtaja Anders Wiklund.

Optinova on toiminut pitkään kansainvälisillä markkinoilla ja sen myynti tapahtuu lähes yksinomaan ulkomaille.

Parillakymmenellä kiinalaisyrityksellä lupa tuoda tarvikkeita Suomeen

Ylen lähteet kertovat, että heidän näkemyksensä mukaan Suomen viranomaisten suhteet Kiinaan ja kiinalaisyrityksiin ovat vähäiset.

- Muiden toimijoiden tilaukset ajavat edelle. Siksi viranomaiset toistuvasti epäonnistuvat saamaan materiaaleja, yksi 25 vuotta Aasian kauppaa tehnyt konsultti sanoo.

Suojainten tuomista Suomeen mutkistaa se, että huhtikuun alussa Kiinassa astui voimaan uusi asetus, joka kiristi suojavarusteiden vientiä ulkomaille.

Kiinasta on tuotu koronavirustilanteen edetessä toimimattomia suojaimia eri puolille Eurooppaa. Tiistaina Suomeen saapui lähetys, joka ei läpäissyt suomalaisia laatuvaatimuksia.

Suojavarusteita vievien yritysten on nykyään käytävä läpi tiukennettu seula vientiehtojen täyttämiseksi.

Ylen tietojen mukaan Kiinan viranomaiset ovat ehtineet sertifioida ja tarkistaa uusien kriteerien perusteella vasta noin parikymmentä kiinalaisyritystä. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että Kiinasta saavat tuoda suojavarusteita Suomeen toistaiseksi ainoastaan nämä yritykset.

Ministeri pidettiin pimennossa

Suomen Kuvalehti julkaisi keskiviikkona uutisen, jossa kerrottiin Huoltovarmuuskeskuksen erikoisista kasvosuojainkaupoista.

Huoltovarmuuskeskus hankki kasvosuojaimia kauneusyrittäjänä tunnetulta Tiina Jylhältä. Suomen Kuvalehden mukaan kauppoihin liittyy miljoonariita (siirryt toiseen palveluun) ja liikemies, jolla on yhteyksiä Helvetin Enkeleihin.

Huoltovarmuuskeskuksen toiminnasta vastaava työministeri Tuula Haatainen (sd.) kiirehti vaatimaan selvitystä Huoltovarmuuskeskuksen toiminnasta.

Ylen tietojen mukaan Haatainen ei tiennyt etukäteen julkisuuteen nousseista kaupoista, vaan hän sai kuulla niistä Suomen Kuvalehden julkaistua jutun.

Asiasta perillä olevan lähteen mukaan Haatainen käsitteli asiaa torstaina heti aamusta Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajan Tomi Louneman.

Torstai-iltana järjestetyssä tiedotustilaisuudessa Lounema kommentoi Suomen Kuvalehden uutista. Louneman mukaan Huoltovarmuuskeskus on tehnyt sopimukset sekä Onni Sarmasteen että Tiina Jylhän yhtiön kanssa.

Kummatkin sopimukset olivat Louneman mukaan arvoltaan noin viisi miljoonaa euroa.

- Emme ole noudattaneet taustojen tarkastamisessa sitä huolellisuutta, joka meiltä on syytä edellyttää, Lounema sanoi.

Lounema sanoi luovuttavansa asiasta ministeri Haataisen pyytämän selvityksen 14. huhtikuuta.

Yle kysyi tiedotustilaisuudessa myös siitä, miksi Huoltovarmuuskeskus ei ole tehnyt yhteistyössä luotettavaksi tunnettujen yritysten, kuten Optinovan kanssa.

- Olemme saaneet useita satoja yhteydenottoja ja tarjouksia, ja olemme pyrkineet valitsemaan niistä sellaisia, jotka ovat parhaimpia, Lounema sanoi tiedotustilaisuudessa.

Laadukkaista kasvosuojista huutava pula - miksi apu ei kelpaa?

Tiina Jylhän kanssa tehdyistä kaupoista oli sovittu samaan aikaan, kun ahvenanmaalainen Optinova tarjosi Huoltovarmuuskeskukselle mahdollisuutta ostaa suojavarusteita suoraan Kiinasta tuottajilta.

Huoltovarmuuskeskukselle luvattiin toimittaa myös etukäteen tuotteiden tarkat laatutiedot ja sertifiointia koskevat tiedot. Viranomainen olisi siis tietänyt täsmälleen, minkä laatuisia tuotteita se on ostamassa.

Tarjolla oli esimerkiksi satoja tuhansia FFP2/N95-laatutason kasvojensuojaimia, jotka soveltuvat sairaalakäyttöön. Niistä on huutava pula Suomessa ja muualla Euroopassa.

Anders Wiklund ei tiedä, miksi Huoltovarmuuskeskus ei ollut halukas toteuttamaan Optinovan välittämiä kauppoja.

Sen sijaan valtion laitos päätti tehdä kauppoja, joiden liittyvää tilisiirtoja virolainen pankki piti niin epäilyttävinä, että se jäädytti Tiina Jylhän yrityksen pankkitilin (siirryt toiseen palveluun) .

- Olemme olleet yhteydessä esimerkiksi Tukholman alueen sairaaloihin, ja siellä on suurta kiinnostusta, Wiklund arvioi.

Wiklundin mukaan Optinova ja muut operaatiossa olleet suomalaiset yhtiöt yrittävät vielä neuvotella Huoltovarmuuskeskuksen kanssa, jotta tarvikkeiden hankinta voitaisiin toteuttaa.
Päivitetty: Juttuun on lisätty 9.4. kello 19.53. Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajan Tomi Louneman kommentit. Oikaisu 9.4. kello 20.51. Jutussa kerrottiin aiemmin, että ministeri Tuula Haatainen olisi tavannut Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajan Tomi Louneman torstaiaamuna. Kyse ei ollut tapaamisesta, vaan muusta yhteydenpidosta. Lue lisää: Yle seuraa: Huoltovarmuuskeskus pitää infon suojavarusteiden hankkimisesta kello 19.30 Suomalaisyrittäjä kiinalaisessa hengityssuojainten hullunmyllyssä: "Kannattaa epäillä, jos luvataan nopeasti laatua" Hengityssuojainten villit markkinat ovat tutut suomalaisyrityksellekin: "Saamme jatkuvasti aivan poskettomia tarjouspyyntöjä" Artikkelin keskusteluosio on auki perjantaihin kello 23.00:een asti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomi kieltäytyi lääkealan yrityksen avusta hankkia suojaimia Kiinasta ja päätyi ostamaan kelvottomia maskeja - Vastuuministeri oli kuviosta tietämätön

# data[].attributes.attachment_link.description
Ahvenanmaalainen yritys järjesti Huoltovarmuuskeskukselle mahdollisuuden ostaa korkealaatuisia kasvosuojaimia Kiinasta. Valtio valitsi suojaimet, jotka reputtivat laatutestissä. Suomeen Kiinasta tilatuista suojatarvikkeista on kehittynyt monimutkainen vyyhti. Huoltovarmuuskeskus kieltäytyi tilaamasta koronavirusten varautumiseen tarvittavia kasvosuojaimia arvostetun suomalaisen yrityksen Optinovan avulla ja hankki selvästi huonolaatuisempia kasvosuojaimia kauneusyrittäjänä tunnetulta Tiina Jylhän välityksellä. Kaupoista on syntynyt miljoonariita ja ennennäkemätön sotku.

# data[].attributes.attachment_link.description
World wide corona (COVID-19) charts and tracking. Up-to-date data.

# data[].attributes.body
Suomalaiset ovat vähentäneet kontaktejaan niin paljon, että THL:n mukaan Suomi voi muuttaa koronastrategiaa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomi voisi alkaa soveltaa Etelä-Korean mallia koronavirusepidemian torjumiseksi, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja. Jos se onnistuisi, yhteiskuntaa ei tarvitsisi ehkä pitää suljettuna niin pitkään kuin muuten.

Kauanko me suomalaiset joudumme elämään näin? Eristyksissä. Lähikontakteja peläten. Etätöissä. Lapset kotikoulussa. Ystäviä ja läheisiä näkemättä. Kättelemättä ja halaamatta. Ravintolat, uimahallit, harrastukset, terapiat, teatterit - kaikki kiinni.

Mitä kauemmin poikkeustila kestää, sitä kalliimpi on hinta. Työttömyyttä, konkursseja, sosiaalisia ongelmia, joiden vaikutukset voivat ulottua pitkälle.

Siksi on kohtalonkysymys, kuinka avoin tai suljettu on Suomi kesällä 2020.

Monessa Euroopan maassa mietitään jo tarkasti, kuinka uuden koronaviruksen aiheuttamasta kriisivaiheesta päästään ulos.

Saksan sisäministeriö on esittänyt siirtymistä laajaan testaukseen, tartunnan saaneiden eristämiseen ja tartuntaketjujen jäljittämiseen puhelimien mobiilitietojen avulla. Esikuvana toimii Etelä-Korea. Tanskan pääministeri taas on luvannut, että jos tanskalaiset jaksavat vielä pääsiäisen yli pitää etäisyyttä, hallitus voi alkaa vähitellen purkaa rajoituksia. Islannissa testataan eniten maailmassa, ja sielläkin kehitetään puhelinsovellusta tartuntojen jäljitykseen.

Millainen voisi olla Suomen malli tästä eteenpäin?

Juuri nyt näyttää siltä, että poikkeustila ja rajoitukset purevat. Tartuntojen määrä kasvaa yhä, mutta ei ollenkaan niin pelottavaa tahtia kuin joissain muissa maissa. Lauantaina Suomessa ilmoitettiin tosin uusia tartuntoja 267 eli selvästi enemmän kuin aiempina päivinä. Kasvu on huolestuttavaa, mutta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) mukaan se saattaa osittain johtua myös testaamisen lisäämisestä.

Silti on vielä liian aikaista tehdä suuria johtopäätöksiä. Tartunnat voivat ryöpsähtää uuteen nousuun, mutta joka tapauksessa Suomen maltilliset tartuntakäyrät ovat antaneet toivoa.

Toistaiseksi hallitus on päättänyt, että poikkeustila ja rajoitustoimet jatkuvat niin, että iso osa niistä on voimassa pitkälle toukokuuhun.

Vielä maaliskuun loppupuolella Suomen hallituksessa ja THL:ssä ajateltiin, että viruksen eteneminen on vääjäämätöntä ja että se pysähtyy vasta niin sanottuun laumaimmuniteettiin. Se tarkoittaa, että väestöön muodostuu immuniteetti, kun riittävän suuri määrä ihmisistä on taudin sairastanut. Siksi keskeistä oli hidastaa epidemiaa ja suojata riskiryhmiä.

Strategiassa on kuitenkin ongelmia. Tautihuipun tasaaminen niin, että terveydenhuolto ja erityisesti sairaaloiden teho-osastot selviytyisivät potilasmäärästä, saattaisi edellyttää poikkeustilan ja rajoitusten ylläpitämistä selvästi nyt suunniteltua pidempään. Ja jos iso osa väestöstä saisi tartunnan, se tarkoittaisi luultavasti joka tapauksessa tuhansia koronavirukseen kuolevia suomalaisia.

Mutta montako kuukautta poikkeustilaa Suomi kestää?

Missä vaiheessa edessä ovat hyvinvointivaltion leikkaukset, jos yritykset kaatuvat, työttömyys kasvaa, verotulot romahtavat ja sosiaali- ja terveysmenot lisääntyvät?

Näyttää siltä, että runsaan viikon aikana Suomi on käytännössä muuttanut linjaansa. Näin arvioi myös terveyspolitiikan tutkija Liina-Kaisa Tynkkynen Tampereen yliopistosta.

"Vähitellen ollaan vaihtamassa kurssia. Pyritään myös tukahduttamaan virusta, eikä vain hidastamaan epidemiaa", hän sanoo.

Aiemmin katsottiin, että uusi koronavirus on niin laajalle levinnyt, ettei kannata testata niitä, joilla oireet ovat lieviä. Nyt Suomi valmistautuu lisäämään testaamista entisestään. Opiskelijoita ja yrityksiä värvätään jäljittämään altistuneita ja tartuntaketjuja.

Tähän viittasi myös tasavallan presidentti Sauli Niinistö viikko sitten Ilta-Sanomien haastattelussa. Hän katsoi, että uudet, jyrkemmät rajaustoimet kertovat Suomen siirtävän linjaansa kiistellystä laumaimmuniteetti-ajattelusta torjuntaan.

Tynkkynen muistuttaa, että koronaviruksen torjuminen on tähtäämistä liikkuvaan maaliin. Tiedot viruksesta ja toisaalta epidemian taloudellisista sekä sosiaalisista vaikutuksista karttuvat ja tarkentuvat kaiken aikaa. Siksi hän pitää hyvänä, että Suomen linjaa voidaan muuttaa, jos tiedot antavat siihen aihetta.

Tynkkynen huomauttaa, ettei pelkkä testaamisen lisääminen riitä. Täytyy olla myös käsitys ja käytännön valmius siitä, kuinka altistuneiden kanssa toimitaan. Hallituksen varsinainen strategia on hänestä jossain määrin epäselvä.

Kun poliittinen paine on valtaisa, ilman kunnon strategiaa saatetaan Tynkkysen mielestä päätyä vastaamaan yleiseen huutokuoroon sen sijaan, että toimet pohjattaisiin tiedolle. Hänen mukaansa pidemmälle tulevaisuuteen tähyävä strategia on tärkeä myös kriisin yhteiskunnallisten vaikutusten kannalta.

Seurauksethan tulevat joka tapauksessa olemaan järisyttäviä.

M yös Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja Markku Tervahauta sanoo nyt, että viime viikkojen kehitys on muuttanut tilannetta. Tervahauta perustaa näkemyksensä sekä tartuntojen määrään että sairaala- ja tehohoitoon joutuneiden lukuun. Rajoitukset ovat purreet, ja suomalaiset näyttävät todella vähentäneen kontaktejaan selvästi.

Etäisyyden pitämisellä on iso merkitys. Tämän vahvistaa myös tuore brittitutkimus, jossa selvitettiin rajoitusten vaikutusta koronaviruksen leviämiseen. Ihmisten sosiaaliset kontaktit vähenivät kyselyn perusteella niin paljon, että viruksen R0-luku laski tutkimuksessa alle yhden. Se tarkoittaa, että jokainen viruksen saava henkilö tartuttaisi keskimäärin vähemmän kuin yhden ihmisen. Silloin epidemia voisi alkaa hiipua.

"Näyttää siltä, että virus ei ole lähtenyt meillä toistaiseksi hirveällä voimalla leviämään. Täytyyhän meidän silloin pystyä strategian painopistettä tarkastelemaan", sanoo Tervahauta.

Edellytyksenä on hänen mukaansa se, että tilanne ei huonone olennaisesti jatkossakaan.

Myös Saksassa valtiollisen terveysalan tutkimuslaitoksen Robert Koch -instituutin mukaan R0-luku ollut viime päivinä yhden tuntumassa, ja sen toivotaan painuvan sen alle.

Tervahauta ei kuitenkaan pidä realistisena sitä, että nykyisillä rajoituksilla viruksen leviämistä kuvaava R0-luku saataisiin Suomessa pysyvästi todella laskettua alle yhden, mikä tarkoittaisi epidemian hiipumisen suuntaa.

"Painuisihan se alle yhden, jos porukka on pottukuopassa viikkokausia eikä kukaan tapaa ketään", Tervahauta sanoo. "Mutta meidän on hoidettava vanhuksia, terveydenhuoltohenkilökunnan on käytävä töissä, kaupat on pidettävä auki. Minusta rajoitustoimet ovat jo voimakkaita, enkä pidä realistisena, että niitä enää tiukennettaisiin."

Virusta ei ehkä saada tukahdutettua, mutta sen leviämistä voidaan silti hidastaa paljon. Siksi Tervahauta näkee nyt uudenlaisen mahdollisuuden toimia kesällä 2020.

Hän kutsuu tätä hybridistrategiaksi: ensin hidastetaan viruksen leviämistä riittävästi, sitten aletaan purkaa rajoituksia asteittain ja pidetään samalla virus aisoissa. Se onnistuu laajalla testaamisella, tartuntaketjujen nopealla jäljittämisellä ja altistuneiden tehokkaalla eristämisellä.

"Meillä on ajatus, että ikkuna voisi olla auki tällaiselle hybridimallille. Että se olisi vielä Suomen oloissa mahdollinen."

Tervahauta sanoo, että kyse on Suomen oloihin sovellettuna mallista, jota on toistaiseksi menestyksekkäästi käytetty esimerkiksi Etelä-Koreassa ja Singaporessa. Molemmissa maissa yhteiskunta on pysynyt selvästi enemmän auki kuin Euroopassa ja viruksen leviämistä on onnistuttu patoamaan.

Nekin ovat silti joutuneet nyt ottamaan ainakin hetkellisesti tiukempia rajoituksia käyttöön. Singapore ilmoitti juuri äsken sulkevansa koulut ja työpaikkoja kuukaudeksi, koska paikallisten tartuntojen määrä on lisääntynyt ja epidemian leviämistä halutaan estää. Myös Etelä-Korea ilmoitti tiukentavansa rajoituksia.

Tervahaudan lausunto tarkoittaa muutosta ajattelussa.

Aiemmin linja on ollut, että virusta pitää pyrkiä hidastamaan sen verran kuin on tarpeen, jotta terveydenhuollon kantokyky kestää. Leviämistä on pidetty vääjäämättömänä.

Uudessa strategiassa virusta pyrittäisiin tukahduttamaan mahdollisimman tehokkaasti, jotta sen leviämistä voitaisiin estää. Samalla yhteiskuntaa ei tarvitsisi välttämättä pitää suljettuna kohtuuttoman pitkään, kun epidemiaa pyrittäisiin pitämään kurissa nykyistä tehokkaammin muilla keinoin.

Ajatus on, että viruksen leviämistä yritetään hallita siihen asti, että rokote tai tehokas lääkitys keksitään.

Ja parhaassa tapauksessa virus alkaa hiipua pois.

"Ei meillä ole oikein mahdollisuutta jäädä hirveän moneksi kuukaudeksi tällaiseen [nykyiseen] tilanteeseen. Hybridimalli olisi tähän sellainen positiivinen vaihtoehto. Mutta se ei synny tyhjästä."

Tervahauta on keskustellut ajatuksistaan sosiaali- ja terveysministeriön, mutta ei suoraan hallituksen kanssa.

THL:n näkemyksillä on joka tapauksessa paljon painoarvoa.

Toimiakseen uusi strategia vaatii ihmisten laajaa testaamista tartunnan paljastavilla PCR-testeillä. Toistaiseksi Suomi on testannut lähinnä vain terveydenhuollon henkilökuntaa sekä sellaisia ihmisiä, joilla on voimakkaita oireita. Jatkossa tulisi testata myös niitä, joilla oireet ovat lieviä, ja ehkä otantaluonteisesti jonkin verran oireettomiakin, Tervahauta sanoo.

Testikapasiteettia on Suomessa jo nostettu selvästi. Hallitus on sanonut, että sitä ollaan vielä lisäämässä. Yksityiset yritykset ovat lisäksi alkaneet lähettää näytteitä analysoitavaksi Etelä-Koreaan. Nyt Suomessa testikapasiteetti on yhteensä 2 500 koronatestiä päivässä.

Laajaan testaamiseen tarvitaan myös paljon työvoimaa. Sitä täytyy värvätä esimerkiksi muualta sosiaali- ja terveydenhuollosta. Tällä hetkellä muun muassa suun terveydenhuollon ammattilaiset ovat toimettomina, Tervahauta kertoo.

PCR-testit kertovat, kenellä tartunta on nyt. Samalla väestöä on testattava myös vasta-ainetesteillä, jotta saadaan selville, ketkä ovat taudin jo sairastaneet.

Molempia testejä tarvitaan. Ne, jotka ovat sairastaneet taudin, saavat ainakin jonkinlaisen immuniteetin ja voivat palata normaaliin elämään. THL on jo kertonut aloittavansa vasta-ainetestauksen, jolla voidaan selvittää, kuinka laajalle epidemia on jo levinnyt.

Esimerkiksi Saksassa ja Italiassa on esitetty immuniteetista kertovan todistuksen myöntämistä niille, jotka ovat testien perusteella sairastaneet taudin. Testeihin liittyy erinäisiä epävarmuuksia, joten aivan yksinkertaista tämäkään ei ole.

Testaamisen lisäksi tärkeää on tartuntaketjujen jäljittäminen, jotta virukselle altistuneet saadaan eristetyiksi. Tervahauta sanoo, että tätä on jo tehtykin koko koronavaiheen ajan, mutta hybridimallin kannalta aivan liian pienellä mittakaavalla ja tehottomasti.

"Sairaaloiden ja terveyskeskusten tartuntatautilääkärit ja pari hoitajaa ovat koettaneet jotenkin paikantaa ihmisiä. Toiminta pitäisi muotoilla paljon vahvemmaksi, jos hybridistrategiaa halutaan."

Maailmalla jäljittämisessä on turvauduttu mobiiliteknologiaan. Voisiko se toimia osana Suomen mallia?

Lauantaina 21. maaliskuuta THL:n terveysturvallisuusjohtaja Mika Salminen julkaisi twiitin, jossa luki näin: Tässä olisi yhteiskunnallinen tilaus: kuka tekisi puhelinappin (android ja iOS) jonka kautta suomalaiset voisivat ilmoittaa reaaliaikaisesti hengitystieoireistaan ja jossa sijainti tallentuisi suomen kartalle? @THLorg yhteistyönä autetaan sisällön kanssa #oireseuranta.

Ohjelmistoyhtiö Reaktorissa heräsi kiinnostus. Sen asiantuntijat päättivät, etteivät he käyttäisi aikaa hengitystieoireiden kartoittamiseen. Tavoitteena oli enemmän: tartuntaketjujen jäljittämisessä tarvittava mobiiliteknologia.

Mobiiliteknologian avulla tartuntaketjuja voidaan jäljittää tehokkaammin kuin muutoin. Harva muistaa, keiden kaikkien kanssa on ollut tekemisissä viime viikkojen aikana. Kaupassa, kadulla, liikennevälineessä tai muualla kohdattuja tuntemattomia ihmisiä on mahdotonta jäljittää.

Mobiiliteknologiaa on jo käytetty viruksen taltuttamiseen Singaporessa, joka on käytännössä yksi 5,6 miljoonan asukkaan suurkaupunki.

Taltuttamissa on auttanut TraceTogether-nimellä kulkeva mobiilisovellus. Se toimii niin, että puhelin kerää bluetoothin välityksellä tokeneita eli eräänlaisia jälkiä muista puhelimista, joissa on sama sovellus.

Näin tapahtuu aina kun puhelimet ovat parin metrin etäisyydellä toisistaan. Jos puhelimen omistaja antaa koronatestissä positiivisen tuloksen, puhelimeen kerättyjen tietojen avulla voidaan selvittää, ketkä kaikki ovat olleet niin pitkään puhelimen omistajan lähellä, että he ovat voineet altistua virukselle.

Euroopassa on työstetty vastaavaa sovellusta, jonka taustalla on etenkin saksalainen kehitystyö.

Reaktor ja Futurice ovat kahden viikon ajan tutkineet etenkin sitä, voisiko Singaporen sovellus tai saksalaislähtöinen sovellus toimia Suomessa ja täyttäisikö se tietoturva- sekä yksityisyydensuojavaatimukset.

"Arviomme on se, että molemmat näistä ratkaisuista täyttävät suositukset", Pasanen kertoo.

Yksityisyydensuojaa turvaa muun muassa se, ettei puhelimen omistaja itse pääse käsiksi puhelimen muista puhelimista keräämiin tietoihin. Hän ei siis näe, keitä hän on mahdollisesti tartuttanut. Tietoihin pääsisivät käsiksi vain ne terveysviranomaiset, joilla on siihen oikeus.

Pasanen kertoo, että Reaktor ja Futurice lähtivät selvittämään asiaa oma-aloitteisesti. Yhtiöt halusivat ensin varmistua siitä, että mobiilisovellusten käyttöönottoon olisi aidosti edellytyksiä.

"Nyt on sitten viranomaisten ja päättäjien asia miettiä, onko tämä sellainen asia, joka heitä kiinnostaa. Ja millaisia lainsäädännöllisiä muutoksia se vaatisi."

Liikenne- ja viestintäministeriössä ollaan tietoisia Reaktorin ja muiden tahojen yhteisprojektista, joka tunnetaan työnimellä Ketju. Valtionhallinto on myös tullut hankkeeseen mukaan aivan viime päivinä. Esimerkiksi niin, että Kyberturvallisuuskeskus auttaa nyt palvelun tietoturvallisuuden arvioinnissa.

Toistaiseksi mitään päätöksiä ei ole kuitenkaan tehty eikä ole selvää, tulisiko puhelinsovellukseen perustuvan jäljitysjärjestelmän käyttöönotto Suomessa vaatimaan uutta lainsäädäntöä. Vaikeat kysymykset koskevat etenkin terveystietojen käsittelyä, säilytystä ja luovutusta.

Singaporen sovellusta on kehitetty jo vuosien 2002-2004 Sars-epidemiasta lähtien, ja sen lähdekoodin on määrä tulla avoimeksi parin viikon päästä. Kehitteillä oleva vastaava saksalaislähtöinen mobiilisovellus on avoin heti, kun se valmistuu. Pasasen mukaan Reaktor ja Futurice voivat tarvittaessa "pystyttää" järjestelmän Suomeen muutaman viikon sisällä siitä, kun ne saavat lähdekoodin.

Sen jälkeen sovellus pitäisi saada mahdollisimman laajaan käyttöön. Singaporessa noin miljoona ihmistä on ladannut sovelluksen. Tällä viikolla maan hallinto kuitenkin ilmoitti, että lähes koko väestön tulee ladata sovellus, jotta se olisi tehokas viruksen hillitsemiseksi.

Pasanen uskoo, että Suomessa sovellusta ladattaisiin tarpeeksi.

"Siihen vaikuttaa hyvin paljon se, kuinka vakavasti tähän suhtaudutaan ja miten tehokkaasti sitä mainostetaan. Voisin kuvitella, että tämä saisi tuulta purjeisiin."

Edessä Suomessa on valtavasti työtä: laajat testit, tuhansien ihmisten jäljittäminen, tarkat karanteenit. Tämä kaikki vaatii paljon ponnistuksia ja hyvin paljon rahaa.

Mikään helppo tie tämäkään malli ei siis olisi. Tarvittaessa rajoituksia saatetaan joutua tiukentamaan uudelleen, kuten Singaporessa ja Etelä-Koreassa on nyt tehty.

Mutta vielä kalliimmaksi Suomelle tulisi poikkeustilan ja rajoitusten venyttäminen.

Suomen talouden tuottamasta vauraudesta katoaa miljardeja euroja joka ikinen kuukausi, jonka rajoitustoimet ja poikkeustila jatkuvat.

Valtiovarainministeriö arvioi, että Suomen bruttokansantuote, joka on noin 250 miljardia euroa, supistuu kuukaudessa noin kahdella prosentilla. Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla taas ennustaa, että luku voi olla lähempänä kolmea prosenttia.

Tämä tarkoittaisi noin 5-7,5 miljardia euroa pienempää bruttokansantuotetta, kuukausi kuukauden perään. Jos rajoitustoimet olisivat voimassa vain toukokuun loppuun saakka, talouden koko olisi supistunut 10-15 miljardia euroa. Todellisuudessa isku tulee olemaan kovempi, koska kaikkia rajoitustoimia tuskin voidaan purkaa ennen kesää.

Lukujen merkitystä voi olla vaikea hahmottaa. Se tarkoittaa esimerkiksi sitä, että suomalaisilta jää saamatta 6-10 miljardin euron arvosta palkkoja. Ja sitä, että joka kuukausi julkinen talous menettää parin miljardin euron arvosta verotuloja. Eli miljardeja euroja vähemmän pottiin, jolla pidetään pystyssä hyvinvointivaltiota.

Koronakriisi tarkoittaa lisääntyvää työttömyyttä, konkursseja, yt-neuvotteluja, rajusti synkentyneitä talousennusteita. Perjantaina koronan vuoksi oli lomautettu noin 77 000 henkilöä ja yt-neuvotteluiden piirissä oli peräti 357 000 työntekijää.

Isku talouteen on selvästi voimakkaammin kuin vuoden 2008 finanssikriisissä. Tuolloin šokki osui teollisuusyrityksiin. Nyt se osuu erityisen rajusti työvoimavaltaisille palvelualoille, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Myös vaikutus työttömyyteen on siksi paljon isompi.

Lähes 70 prosenttia alan yrityksistä kertoo joutuvansa melko tai erittäin todennäköisesti irtisanomaan tai lomauttamaan henkilöstöään.

Kriisi muistuttaa paljolti 1990-luvun syvää lamaa. Tuolloin palvelusektorin merkitys Suomen taloudelle oli kuitenkin huomattavasti pienempi, runsaat 12 prosenttia bruttokansantuotteesta. Nyt luku on yli viidenneksen.

"Muutamana kuukautena voidaan mennä lähelle noita lukuja. Ajatus on, että on pari huonoa kuukautta, ja sitten helpottaa."

Kurronen on huolissaan siitä, miten lyhytkestoinenkin kriisi vaikuttaa kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, kuten pitkäaikaistyöttömiin. Esimerkiksi kuntouttava työtoiminta on pitkälti pysäytetty tai siirretty etänä toteutettavaksi epidemian vuoksi.

Jos poikkeustilasta päästään nopeasti ulos, ei Suomella pitäisi kuitenkaan olla suurempaa hätää. Talouden pitäisi lähteä elpymään suhteellisen nopeasti. Korona jättää jälkeensä taantuman. Pitkää 1990-luvun laman tai vuoden 2008 finanssikriisin kaltaista korpivaellusta ei kuitenkaan tule, ellei koronakriisi laukaise laajempaa kansainvälistä talouskriisiä.

Poikkeustila jättää toki pahat jäljet, mutta sellaiset, joista toivutaan. Valtiontalous on nyt paljon vahvemmassa kunnossa kuin 1990-luvun lamassa, ja kestää kyllä. Ansiosidonnainen työttömyysturva pehmustaa iskua lomautetuille ja irtisanotuille. Moni yritys saattaa kyetä sinnittelemään kuukauden tai kaksi.

Jos poikkeustila ja rajoitustoimet jatkuvat pitkään, vaikutukset alkavat muuttua rakenteellisiksi. Yritykset menevät nurin pysyvästi. Pitkittyvä työttömyys alkaa johtaa syrjäytymiseen ja sosiaalisiin ongelmiin. Tutkimusten valossa tiedetään, että näin kävi 1990-luvun laman seurauksena.

Juuri tästä syystä tähän juttuun haastatellut taloustieteilijät katsovat, että jos on jokin keino nopeuttaa rajoitustoimien höllentämistä, siihen kannattaa käyttää tarvittaessa vaikka useita miljardeja euroja.

On hyvin epätodennäköistä, että epidemian taltuttamisen kustannus voisi nousta suuremmaksi kuin pitkittyvien rajoitustoimien aiheuttama lasku.

Kriiseissä toistuu lähes poikkeuksetta yksi lainalaisuus: vaikutukset ovat kovimpia niiden kohdalla, jotka ovat jo valmiiksi heikoimmassa asemassa ja muiden huolenpidon varassa.

Lastensuojelun avohuollon piiriin kuuluu Pekkarisen mukaan yli 72 000 lasta.

"Jos koti ei ole turvallinen, voi lyhytkin pakotettu aika sisällä olla hyvin vaurioittava."

Osa nuorista on ottanut hatkat sekä kodista että koulusta. On iso kysymys, kuinka poikkeustila vaikuttaa heidän päihteiden käyttöönsä, koulunkäyntiinsä ja turvallisuuteensa.

Pekkarinen kantaa huolta myös lasten oikeudesta riittävään ravintoon.

"Toteutuuko se kaikissa perheissä? Tuntuu, että monet perusperheetkin ovat nyt helisemässä."

Alkoholin myynti ja lähisuhdeväkivalta alkoivat Suomessa kasvaa poikkeustilan alkamisen jälkeen. Turvakotien ja avopalveluiden asiakasmäärät ovat kasvaneet. Yhteiskunnan sulkemisen pelätään myös pahentavan mielenterveysongelmia. Sosiaalinen eriarvoisuus kasvaa.

K ukaan ei tiedä, mikä olisi Suomelle paras tie ulos epidemiasta. Päätökset perustuvat väistämättä vajavaiseen tietoon. Silti päätöksiä on tehtävä.

Helsingin yliopiston vt. professori ja lääketieteen tohtori Tomi Mikkola kaipasi tällä viikolla viranomaistiedon avoimuutta kirjoituksessaan Lääkärilehdessä. Hänen mielestään THL:n pitäisi julkistaa sen arvioissa käytetyt mallinnukset. Mikkola korostaa, että hän ei sinänsä kyseenalaista THL:n arvioiden pätevyyttä. Niiden taustaoletukset ja käytetyt muuttujat pitäisi vain kertoa avoimesti.

Tähän saakka THL:n arviot sairaalahoitoa ja tehohoitoa vaativien osuudesta ovat olleet kansainvälisesti vertailtuna alhaisia. Esimerkiksi hallituksen esityksessä ravintolatoiminnan rajoittamisesta sekä valtioneuvoston muistiossa Uudenmaan sulkemisesta on käytetty WHO:n lukuja, jotka antavat mahdollisista skenaarioista paljon synkemmän kuvan.

Sairaalahoitoa ja tehohoitoa vaativien potilaiden määrä on oleellista tietoa, kun koronastrategioita arvioidaan. Mikkolan mielestä THL:n pitäisi kertoa myös potilaiden keski-ikä ja esimerkiksi tiedot perussairauksista ja tupakoinnista. Sekä se, kuinka paljon hoidossa on nuoria ja työikäisiä. Kaikki tämä olisi mahdollista kertoa vaarantamatta koronavirukseen sairastuneiden yksityisyyden suojaa.

"Silloin voisimme paremmin tietää, keille tauti on vaarallinen ja keskustella parhaista mahdollisista tavoista eristää riskiryhmiä", hän sanoo.

Mikkola muistuttaa, että terveydenhuollossa joudutaan aina tekemään valintoja siitä, kenelle hoitoa voidaan antaa. Näin on esimerkiksi uusien kalliiden lääkehoitojen kohdalla.

"Tätä keskustelua ei aina käydä julkisuudessa, mutta se voi olla tässäkin edessä."

Mitä pidempään Suomea joudutaan pitämään poikkeustilassa, sitä suurempi paine on tehdä tulevaisuudessa budjettileikkauksia hyvinvointivaltion palveluihin, kuten terveydenhuoltoon.

"Millä hoidamme jatkossa syöpää sairastavat lapset ja muut vakavasti sairaat, jos julkinen talous on kuralla", Mikkola kysyy kärjistäen.

Jos suomalaiset jaksavat pysyä etäällä toisistaan ja jos virus saadaan näin pidettyä kurissa, Suomi voi siirtyä kohti Etelä-Korean mallia.

Jos se vielä toimii, Suomi saattaisi lopulta selvitä koronaepidemiasta paljon vähemmillä vaurioilla kuin monet muut maat.

Jos Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja Markku Tervahaudan suunnitelma toteutuu, rajoitusten purkaminen aloitettaisiin asteittain ja alueittain. Elämää ryhdyttäisiin vapauttamaan ensimmäisenä siellä, missä virus on parhaiten kurissa.

Milloin tämä voisi tapahtua, sitä Tervahauta ei halua ennustaa.

"Toivon, että se päivä koittaisi parin kuukauden kuluessa."

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Maria Manner HS Tommi Nieminen HS Paavo Teittinen HS

# data[].attributes.attachment_link.title
Poikkeustila | Suomalaiset ovat vähentäneet kontaktejaan niin paljon, että THL:n mukaan Suomi voi muuttaa koronastrategiaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi voisi alkaa soveltaa Etelä-Korean mallia koronavirusepidemian torjumiseksi, sanoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen pääjohtaja. Jos se onnistuisi, yhteiskuntaa ei tarvitsisi ehkä pitää suljettuna niin pitkään kuin muuten. Kauanko me suomalaiset joudumme elämään näin? Eristyksissä. Lähikontakteja peläten. Etätöissä. Lapset kotikoulussa. Ystäviä ja läheisiä näkemättä. Kättelemättä ja halaamatta. Ravintolat, uimahallit, harrastukset, terapiat, teatterit - kaikki kiinni.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Welcome and Thank You for using COVID19info.live

Follow on Twitter

Goal

The goal of COVID19info.live is to provide the latest information on the COVID-19 coronavirus and to make that information more accessible.

Who / How

This site is designed, developed and funded by myself ( Shortbread).

It is the result of constant work; updating, fixing and maintaining in order to provide the service.

If you've found the site helpful or useful then please consider buying a coffee to support my work.

Buy Me a Coffee

Translations
German, French, Spanish - Julian Pufler
Italian - Luca Farci
Brazilian Portuguese - Macedo
Vietnamese - BuffaloThief
Russian, Ukrainian - Dmytro Kushnir
Dutch - Remo Grado
Croatian - Igor Kauric

WHO, CDC, ECDC, NHC, JHU CSSE, DXY & QQ

# data[].attributes.attachment_link.description
Welcome and Thank You for using COVID19info.live Follow on Twitter The goal of COVID19info.live is to provide the latest information on the COVID-19 coronavirus and to make that information more accessible. This site is designed, developed and funded by myself ( Shortbread).

# data[].attributes.body
Taistelu tuntematonta vastaan – Näin hallitus sulki Suomen seitsemässä päivässä | Yle Uutiset | yle.fi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuulimme koronakriisin keskeisiä päättäjiä ja selvitimme, miksi ja miten hallitus päätyi koronakriisissä tekemiinsä ratkaisuihin.

Uusi virus levisi Kiinasta ympäri maailman muutamassa viikossa. Kiina sulki ensin yhden maakunnan, sitten koko maan. Eurooppa havahtui, kun korona oli jo täällä.

Tuntematon kulkutauti tuli myös Suomeen.

Otimme selvää, miksi hallitus päätti torjua koronaa valitsemillaan keinoilla. Analyysiä varten lähteinä on kuultu kymmentä keskeistä ratkaisuntekijää hallituksesta ja politiikan johtopaikoilta sekä asiantuntijoita. Pääministeri Sanna Marin (sd.) on antanut haastattelun.

Jutussa olevasta aikajanasta voit kerrata Suomen koronaviikon keskeiset tapahtumat.

Tartuntakäyrä jyrkkenee

Mitä suurempi jokin on, sitä nopeammin se kasvaa. Näin määritellään eksponentiaalisuus. Näin kävi koronatartuntojen määrälle ensin Kiinassa ja sen jälkeen koko maailmassa.

Ensimmäinen varoitus Suomessa käväisi jo tammikuussa, kun kiinalainen matkailija sairastui Saariselällä 29. tammikuuta. Yksittäisiä suomalaisten tartuntoja alkoi paljastua helmikuun lopulla. Niillä oli yleensä yhteys Italiaan.

Silti koronatartuntojen räjähtäminen tuli yllättävässä muodossa. Sen toivat Suomeen Itävallan Tirolissa hiihtolomailleet suomalaiset. He levittivät tartuntaa edelleen, ja se johti myös laajoihin karanteeneihin. Esimerkiksi Kangasalla pantiin karanteeniin 500 oppilaan koulu ja muutaman päivän päästä 90 rippikoululaista.

Tilannetta oli seurattu jo tammikuusta lähtien tarkkaan sosiaali- ja terveysministeriössä. Perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) oli varoittanut hallituksen kokoontumisissa sekä Kiinan että Italian epidemioiden alettua, että koronasta voi tulla kriisi myös Suomessa.

Keskiviikkona 11. maaliskuuta tartunnat alkoivat kasvaa jyrkästi.

Tartuntojen kasvu olisi saatava taittumaan. Keinoja alkoi suunnitella tiivis ryhmä, johon kuuluivat sosiaali- ja terveysministeriön ministerit, virkamiesjohtoa ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) asiantuntijoita.

Pääministeri Sanna Marin keskusteli keskiviikkoiltana (11.3.) Kiurun kanssa. Tuolloin valkeni, että tarvittaisiin kovia toimia, jotta tauti ei karkaa käsistä. Tähän ei riittäisi käytössä oleva lainsäädäntö, vaan se vaatisi hallituksen määräysvallan ja viranomaisten valtuuksien vahvistamista valmiuslailla.

Tiukkojen toimien valmistelu pysyi keskiviikkoyöstä seuraavan maanantaihin vain sosiaali- ja terveysministerien sekä hallituksen keskeisten ministerien tiedossa.

Torstaiaamuna Marin kutsui eduskuntapuolueet illaksi neuvottelemaan, voidaanko valmiuslaki tarvittaessa ottaa käyttöön.
Juttu jatkuu grafiikan jälkeen.
Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla.

Maksoi mitä maksoi

Kun hallitus kävi taisteluun virusta vastaan, se ei ajatellut rahaa. Massiivisia toimia suunniteltaessa oli selvää, että hinta lasketaan miljardeissa.

Ensimmäinen kallis askel tapahtui torstaina 13. maaliskuuta, kun yli 500 hengen tilaisuudet peruttiin ja esimerkiksi urheilutapahtumat pysähtyivät.

Se oli vasta alkua. Kun kaikki koulut siirtyivät etäopetukseen 17. maaliskuuta ja ihmisten piti alkaa välttää turhaa liikkumista, kadut ja liikkeet tyhjenivät.

Hallitus tiesi, että ihmisten sulkeutuminen koteihinsa johtaisi Suomessa kysynnän nopeaan pysähtymiseen pienissä yrityksissä. Rajojen sulkeminen pysäyttäisi matkailun.

Lama tulisi joka tapauksessa valumaan suuryrityksiin ja Suomeen myös muun Euroopan kautta, kun koko maailma ryhtyi jarruttamaan sulkemalla rajojaan ja monet maat komentamalla ihmiset ulkonaliikkumiskieltoon. Myös itse taudin leviäminen toi katkoja tuotantoketjuihin.

Hallitus päätti joka tapauksessa toteuttaa rankat toimet. Poliitikot päätyivät siihen, että jokainen ihmishenki on pelastettava. Jokin muu asenne olisi ollut hallituksen etiikkaa vastaan. Lisäksi se olisi ollut liian suuri poliittinen riski.

Valtiovarainministeri Katri Kulmuni (kesk.) kantoi vastuuta talouden korjausliikkeestä. Koko laskun suuruus ei vielä ole selvillä. Perjantaina 20. maaliskuuta hallitus kertoi, että kriisin hoitoon käytetään kaikkiaan 15 miljardia, yritysten ja työntekijöiden kärsimien vahinkojen korvaamiseen. Valtaosa summasta on Finnveran yritysluottoja.

Mäntyniemi

Suomen siirtyminen poikkeuksellisiin toimiin ja oloihin tapahtui muutamassa päivässä. Päätöksiä olivat tekemässä sekä hallitus että presidentti, kuten laki määrää. Molemmat näyttävät olleen samalla asialla ja pyrkineet samaan lopputulokseen.

Ensimmäisen kerran presidentti ja pääministeri puhuivat koronatilanteen vakavuudesta perjantaina 13. maaliskuuta, kun valtiojohto tapasi kuunnellakseen talvisodan päättymisen kirkonkelloja.

Vain hetken päästä tästä presidentti ja hallituksen keskeiset ministerit istuivat ulko- ja turvallisuuspoliittisessa ministerivaliokunnassa.

Presidentti oli seurannut koronaa tahollaan ja puhunut siitä aiemmin julkisuudessa useasti.

- Ymmärsin torstai-iltana, että olemme poikkeusoloissa. Poikkeusolot todetaan hallituksen ja presidentin yhteistoiminnassa. Perjantaina aamupäivällä ilmoitin hallitukselle käsitykseni olevan, että olemme poikkeusoloissa, tasavallan presidentti Sauli Niinistö sanoi Yle Radion Suomen haastattelussa eilen perjantaina.

Julkisuuteen asiaa ei perjantaina 13. maaliskuuta vielä kerrottu. Vasta kun hallitus oli valmistellut kaikki tarvittavat päätökset ja tehnyt ratkaisut, pääministeri kertoi suomalaisille maanantaina 16. maaliskuuta, että poikkeusolot vallitsevat.

Pääministeri Sanna Marin tekee selväksi, että hallitus piti koronan otteessaan, mutta toimi yhdessä presidentin kanssa.

- Hallitus on johtanut prosessia alusta alkaen. Itse olen pitänyt puhemiehen ja tasavallan presidentin informoituina prosessista ja tulevista päätöksistä, pääministeri Sanna Marin sanoo.

Hallitus on Marinin mukaan saanut tukea presidentiltä. Marin on myös puheluillaan pitänyt presidentin ajan tasalla viikonloppuna ja maanantaina (16.3.), kun varsinaiset päätökset valmiuslain käyttöönotosta tehtiin.

Rajat kiinni

Suomen virustilanne on koko ajan kulkenut hieman jäljessä useiden Euroopan maiden tilanteesta. Hallituksen ensimmäisten koronarajoitusten aikaan 12. maaliskuuta virus kulki hyvää vauhti rajojen yli lentokoneella Suomeen. Epidemia-alueilta palaajat oli jo aiemmin määrätty karanteeniin.

THL ja sosiaali- ja terveysministeriö sekä ulkoministeriö seurasivat Itävallan, Italian ja Espanjan tautikäyriä. Samalla tajuttiin, että valtava määrä suomalalaisia on ulkomailla.

Kymmenet tuhannet ulkomailla olevat suomalaiset eivät pian pääsisi palaamaan, jos heitä ei saataisi tulemaan Suomeen muutamassa pävässä. Lentokenttiä suljettiin Euroopassa koko ajan, koska lentoyhtiöt peruivat lentoja matkustajien kaikottua.

Lapin matkailukeskuksissa oli edelleen turisteja Keski- ja Etelä-Euroopasta sesongin ollessa vilkkaimmillaan. Tilanne alkoi näyttää kummalliselta. Ulkomaalaiset matkailivat mutta suomalaiset olivat karanteenissa.

Myös vilkas liikenne naapurimaihin alkoi näyttää riskiltä. Virossa tautitilanne oli suhteellisesti pahempi kuin Suomessa, samoin Ruotsissa tartuntaketjuja ei pystytty enää jäljittämään. Venäjän tautitilanteesta ei tiedetty.

Osa puna-vihreän hallituksen ministereistä alkoi ajatella, että raja on suljettava.

Yhdysvallat ilmoitti torstaina 12. maaliskuuta, että lennot Eurooppaan päättyvät. Useat Euroopan maat alkoivat valmistautua sulkemaan rajansa. Niin teki myös Viro, mihin pääministeri Marin piti yhteyttä.

Torstaina 12. maaliskuuta julkisuuteen tuli tieto, että HUSin sydänkirurgi oli sairastunut Euroopan-lomansa jälkeen, altistanut työtovereitaan ja vienyt karanteeniin 15 lääkäriä ja 13 hoitajaa.

Sairaanhoitopiireissä tiedettiin satojen lääkärien ja hoitajien suunnittelevan lomamatkoja, joiden jälkeen he joutuisivat karanteeniin. Oli olemassa vaara, että koronapotilaiden hoitamiseen pian kipeästi tarvittavat ihmiset olisivat itse kotona tai sairastuisivat.

Siksi hallituksen johtavat ministerit ratkaisivat sunnuntaina 15. maaliskuuta viisikon kokoontuessa Kesärannassa, että Suomen rajat on suljettava. 16 maaliskuuta ja raja-asemat 18. maailiskuuta.

Sama suunta Säätytalolla

Torstaina 12. maaliskuuta eduskuntapuolueet kokoontuivat pääministeri Sanna Marinin kutsusta Säätytalolle. Tehtävänä oli miettiä, mitä keinoja koronan taltuttamiseksi olisi käytettävä ja olisivatko ne tarvittaessa valmiita ottamaan käyttöön valmiuslain.

Kaikki olivat valmiita siihen, että tilanteen tullen valmiuslaki voidaan ottaa käyttöön. Mutta keinot vaihtelivat.

Oppositiopuolueet ajoivat kovia keinoja: kouluja ja rajoja kiinni. Osa hallituspuolueista oli samoilla linjoilla.

SDP ei ottanut kantaa ja vasemmistoliitto vaikutti vastahankaiselta. Sekin suostui tarvittaessa ottamaan kovimmat keinot eli perusoikeuksia rajoittavan valmiuslain käyttöön - kunhan kaikki muut keinot olisi käytetty.

Kokouksen jälkeen pääministeri kertoi julkisuuteen yksimielisyydestä.

Vielä tuolloin tilanne ei kuitenkaan hallituksen mielestä ollut sellainen, että valmiuslaki pitäisi saattaa voimaan tai edes kouluja panna kiinni.

THL:n mukaan edelleen Suomessa pystyttiin jäljittämään, kuka on tartuttanut kenetkin. Samaan aikaan hallituksessa tiedettiin, että pelkkä koulujen sulkeminen ei yksin auttaisi vaan olisi suljettava koko Suomi - ei kuitenkaan vielä.

Paine kasvaa

Media kertoi suomalaisille koronan liikkeistä maailmalla herkeämättä. Tanska päätti keskiviikkona 11. maaliskuuta koulujen sulkemisesta. Lentoja peruttiin. Ranska näytti menevät kohti tiukkaa kuria kansalaisille.

Italiassa tauti kulki kylästä ja kaupungista toiseen ja jätti jälkeensä yhä enemmän kuolleita.

Kaikki mitä Suomi oli tehnyt torstaihin 12. maaliskuuta mennessä oli suurten tapahtumien kielto ja epidemia-alueilta palaajien karanteeni.

Suomen sisällä tilanne alkoi viime viikonloppua kohti mennä sekavaksi. Kokoomus ja perussuomalaiset vaativat 12. maaliskuuta kouluja ja rajoja kiinni. Kunnat alkoivat tehdä omia päätöksiään ja sulkea koulujen ovia.

Jos kunnalta ei tullut määräystä, rehtorit sulkivat. Osa vanhemmista päätti, että lapset jäävät kotiin. Oli saatava yhteinen linjaus.

Sisäpoliittinen paine alkoi kasvaa.

Hallitus valmisteli ratkaisuja, mutta luotti asiantuntijoihin. Ylen kuulemien lähteiden mukaan THL:n arvioi, että taudin leviämistä ei voinut kokonaan estää, mutta sitä kannatti alkaa hillitä vasta kun sairastuneita on jonkin verran. Silloin tartunta etenisi Suomessa vähitellen ja sairaalat selviäisivät potilasmäärästä.

Viikonloppuna tilanne muuttui toiseksi: THL:n mukaan viruksen jäljet oli hukattu. Kiurun, sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekosen (vas.) ja THL:n esittelemät laskelmat osoittivat hallituksen johtoviisikolle, että aika tehdä päätöksiä on nyt.

Viisikko linjasi. Asioista ei kerrottu julkisuuteen. Viisikon linjausten pohjalta hallitus teki päätökset maanantaina 16. maaliskuuta.

Mikä on aallon korkeus?

Maanantaina 16. maaliskuuta. Sanna Marin kertoi julkisuuteen, että Suomi on siirtynyt poikkeusoloihin, ottaa käyttöön valmiuslain ja sulkee rajat. Koulujen ovet pantiin kiinni 17. maaliskuuta lukuunottamatta osaa 1.-3.-luokkalaisia.

Myöhemmin hallitus korjasi päätöstään kouluista ja kaikki alaluokkalaiset saivat mennä kouluun.

Koronavirus on tuntematon uhka, jota vastaan päättäjät taistelevat. Päätöksiä on pakko ollut tehdä sen hetkisen parhaan tiedon mukaan.

Suomen ratkaisut ovat samoja kuin Euroopassa, tosin ulkonaliikkumiskieltoon ei toistaiseksi ole menty. Lisää päätöksiä voi olla tulossa.

Ylen tietojen mukaan viikonlopun jälkeen harkitaan lisärajoituksia.

Saman valmiuslain pykälän avulla on mahdollisuus myös eristää jokin alue, jos sen tautitilanne erottuu muista. Esimerkiksi Uudellamaalla epidemia on paljon voimakkaampi kuin muualla Suomessa tällä hetkellä.

Kaiken aikaa läsnä on ollut epävarmuus siitä, onko ratkaisu oikea ja missä vaiheessa se kannattaa tehdä. Tässä hallitus on Sanna Marinin mukaan nojannut THL:n asiantuntemukseen ja tilastoihin.

- Mihin sitten perustaisimme päätöksen, jos emme terveysviranomaisten arvioon? pääministeri kysyy.

Vaikka asiantuntijoita on kuultu, päätökset ovat poliitikkojen.

Suurinta epävarmuutta on luonut se, että tartunta-aallon korkeutta ei voi tietää. Suomalaisista tartunnan saattaa saada 20, 40 tai 60 prosenttia, THL arvioi. On arvoitus, kuinka moni heistä sairastuu. Edes se ei ole tiedossa, tuoko taudin sairastaminen vastustuskyvyn.

Jos koronan rajoittamiseksi ei tehtäisi mitään, siihen menehtyisi suuri määrä ihmisiä. Yli 50-vuotiailla kuolemanriski kasvaa, 70- ja 80-vuotiaita kuolee eniten. Heihin hoito tehoaa huonosti. Myös nuoria sairastuu vakavasti, mutta heidät hoito usein pelastaa. Rokote voidaan onnistua kehittämään, mutta vielä sitä ei ole.

Hallituksen valinta oli yrittää pelastaa ihmishenget.

Tulevat viikot ja kuukaudet näyttävät, kuinka hyvin hallitus onnistui vastaamaan uuden viruksen uhkaan tällä erää.
Juttua korjattu 21.3. klo 12.45: Poistettu virke: "Hallitus on saanut eduskunnalta valtuudet myös liikkumisen rajoittamiseen." Hallitus ei ole vielä pyytänyt tällaisia valtuuksia. Jutusta voi keskustella sunnuntai-iltaan klo 23:een. Lue lisää: Uusimmat tiedot koronaviruksesta Pääministeri Marin Ylelle koronavirustilanteeseen varautumisesta: "Hallitus on johtanut tätä alusta alkaen" Hallitus sulkee koulut, rajojen sulkemisen valmistelu aloitetaan - Yle seurasi hetki hetkeltä Hallitus julkisti 15 miljardin pelastuspaketin Suomen taloudelle, katso tallenne - Yle seurasi hetki hetkeltä talouden superpäivää Missä vaiheessa koronavirusepidemia on Suomessa? Nämä 5 grafiikkaa näyttävät, mitä on tapahtunut ja mitä on vielä edessä

# data[].attributes.attachment_link.title
Taistelu tuntematonta vastaan - Näin hallitus sulki Suomen seitsemässä päivässä

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuulimme koronakriisin keskeisiä päättäjiä ja selvitimme, miksi ja miten hallitus päätyi koronakriisissä tekemiinsä ratkaisuihin. Uusi virus levisi Kiinasta ympäri maailman muutamassa viikossa. Kiina sulki ensin yhden maakunnan, sitten koko maan. Eurooppa havahtui, kun korona oli jo täällä. Tuntematon kulkutauti tuli myös Suomeen. Otimme selvää, miksi hallitus päätti torjua koronaa valitsemillaan keinoilla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
This interactive charts the new {{selectedData.toLowerCase()}} of COVID-19 in the past week vs. the total {{selectedData.toLowerCase()}} to date. When plotted in this way, exponential growth is represented as a straight line that slopes upwards. Notice that almost all countries follow a very similar path of exponential growth. We're all in this together.

To learn more about this graph, watch this video created by Minute Physics.

Note: The x-axis of this graph is not time, but is instead the total number of cases or deaths.

Tips: Press Space (or the play button) to Play/Pause. Press +/- keys (or drag the slider) to see daily changes. Hover over the graph for more info. Drag your mouse to zoom in, doubleclick to zoom back out. And don't forget to wash your hands!
Hide

Not enough data for these parameters.

Please select some {{regionType.toLowerCase()}} to display.

Created by Aatish Bhatia in collaboration with Minute Physics · World data provided by Johns Hopkins University (updated daily around 00:00 UTC / 20:00 ET) · US state data provided by NYTimes (updated daily around 16:00 UTC / 12:00 ET)· Shortcuts: +/- for daily changes, space to play/pause · Credits & Source · Stay safe!

{{regionType}}

Showing {{regionType}} with at least {{minCasesInCountry}} {{selectedData}}

# data[].attributes.attachment_link.description
This interactive charts the new {{selectedData.toLowerCase()}} of COVID-19 in the past week vs. the total {{selectedData.toLowerCase()}} to date. When plotted in this way, exponential growth is represented as a straight line that slopes upwards. Notice that almost all countries follow a very similar path of exponential growth. We're all in this together.

# data[].attributes.body
Norja vaihtoi epidemian torjunnan strategiaa: Enää virusta ei haluta jarruttaa vaan tukahduttaa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kestävyysurheilun suurmaa Norja on päättänyt, että se aikoo voittaa myös pitkässä taistelussaan koronavirusta vastaan.

Norjan hallitus ilmoitti tiistaina, että se vaihtaa epidemian torjunnan strategiaa. Kuukausia kestävässä urakassa ei ole enää tavoitteena pelkästään viruksen leviämisen jarruttaminen.

Nyt epidemia halutaan tukahduttaa.

Norjan terveysministeri Bent Høie ilmaisi asian Norjan yleisradioyhtiön NRK:n tiistai-iltaisessa lähetyksessä urheilutermein.

"Strategiasta ei ole mitään epäilystä: se on viruksen tyrmääminen", Høie sanoi.

"En silti voi terveysministerinä laskea sen varaan, että onnistumme siinä."

Käytännössä tukahduttaminen tai "tyrmääminen" tarkoittaa, että tartunnan saanut tartuttaa viruksen keskimäärin alle yhteen uuteen ihmiseen.

Silloin virus häviää yhteiskunnasta vähitellen, kun sen jo saaneet paranevat. Näin kävi Kiinassa.

Tämäkään ei kuitenkaan ole lopullinen voitto, sillä pandemiaksi levinnyt virus ei katoa maailmasta. Se voi palata takaisin uutena aaltona.

Norjan terveysministeri Høie myönsi, että "tyrmäystaktiikassa" on lopulta kyse ajan voittamisesta.

"Käytämme sen ajan muun muassa terveydenhuollon vahvistamiseen, uuden tiedon keräämiseen ja uusien hoitokeinojen löytämiseen", hän totesi.

Suurin toive on, että koronavirusta vastaan keksitään ajan mittaan rokote. Siinä voi mennä kauan.

Norja ei strategian vaihdon yhteydessä ilmoittanut uusista rajoituksista. Ostoskeskukset pysyvät auki, eikä ulkonaliikkumiskiellosta ole puhetta.

Norja on jo tehnyt melko lailla samat rajoitukset kuin Suomikin. Koulujen lisäksi myös päiväkodit on suljettu ja maan rajat pantu kiinni.

Lisäksi Norja sääti lain, joka kieltää ihmisiä yöpymästä kesämökillä, joka ei sijaitse omassa kotikunnassa.

HS kysyi torstaina Norjan kansanterveysviranomaiselta FHI:ltä, mitä Norjan strategianvaihto tarkoittaa ja missä tilanteessa Norja nyt katsoo olevansa epidemian kanssa.

Kysymyksiin vastasi sähköpostitse professori ja FHI:n infektiotorjunnan osaston pääjohtaja Geir Bukholm.

"Nykyisessä epidemian vaiheessa Norjan terveysviranomaiset ajattelevat, että epidemian tukahduttaminen on tärkeää, jotta saamme aikaa kapasiteetin rakentamiselle, erityisesti terveydenhuoltojärjestelmässä", Bukholm kirjoittaa.

Hänen mukaansa strategianvaihto ei johdu siitä, että FHI:n riskiarvio olisi äkisti muuttunut.

Bukholmin mukaan Norjan täytyy edelleen ajan kuluessa arvioida strategiaansa uudelleen. Jos tukahduttaminen vaatii erittäin rajuja rajoitustoimia, niiden hinta taloudelle ja ihmisten muulle hyvinvoinnille voi käydä liian raskaaksi.

"Pidemmän ajan strategia tulee olemaan monen asian summa. Siihen vaikuttavat rokotteiden ja virusten vastaisten lääkkeiden saatavuuden aikataulu, mutta siinä täytyy pohtia myös yleisiä kansanterveydellisiä vaikutuksia."

Norjassa on nyt noin 3 500 todennettua koronavirustapausta. FHI arvioi, että todellinen tapausmäärä on luultavasti noin 13 000.

Professori Bukholmin mukaan on edelleen liian aikaista sanoa, mikä vaikutus Norjan jo tekemillä rajoituksilla on. Norja otti tärkeimmät rajoituksensa käyttöön samoihin aikoihin kuin Suomi.

Norja seuraa tilannetta sekä todettujen tartuntojen että matemaattisen mallinsa perusteella. Malli arvioi todellista tapausmäärää, ja sen laskentaperusteena ovat sairaalahoitoon saapuneet koronaviruspotilaat.

"Suurin osa sairaalaan tähän mennessä saapuneista potilaista sai tartuntansa ennen maaliskuun 12. päivää, jolloin suurimmasta osasta toimia päätettiin."

Norjalaiset ovat retkeilykansaa. Siksi eniten närää ja kapinaa on herättänyt kielto yöpyä mökillä.

Norjan hallitus perustelee kieltoa samoilla syillä, joilla Suomen hallitus perustelee Uudenmaan eristämisen: mökeille menevät ihmiset levittävät virusta koko maahan ja jäävät sitten pikkupaikkakuntien herkästi ylikuormittuvan terveydenhuollon varaan.

Norjan kansanterveysviranomainen FHI on alusta asti kyseenalaistanut mökkikiellon tehokkuuden epidemiantorjuntatoimena. Professori Bukholm on työnantajansa kanssa samoilla linjoilla.

"Tämä ei ole tartuntojen rajaamisen keino. Tämä on poliittinen päätös, jonka taustalla on huoli kuntien kyvystä käsitellä suurta määrää ylimääräisiä potilaita."

# data[].attributes.attachment_link.title
Rajoitukset | Norja vaihtoi epidemian torjunnan strategiaa: Enää virusta ei haluta jarruttaa vaan tukahduttaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Kestävyysurheilun suurmaa Norja on päättänyt, että se aikoo voittaa myös pitkässä taistelussaan koronavirusta vastaan. Norjan hallitus ilmoitti tiistaina, että se vaihtaa epidemian torjunnan strategiaa. Kuukausia kestävässä urakassa ei ole enää tavoitteena pelkästään viruksen leviämisen jarruttaminen. Nyt epidemia halutaan tukahduttaa. Norjan terveysministeri Bent Høie ilmaisi asian Norjan yleisradioyhtiön NRK:n tiistai-iltaisessa lähetyksessä urheilutermein.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomi on ottanut liikkumisrajoitukset käyttöön suhteellisen aikaisin moniin muihin maihin verrattuna.

Koronavirusepidemia ei ole kasvanut varmistettujen tartuntojen perusteella yhtä nopeasti Suomessa kuin monessa muussa maassa.

Eri maiden erilaisten testauskäytäntöjen vuoksi vertailusta ei voi vetää pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Taudin leviämistä on kuitenkin Suomessa alettu rajoittaa moniin muihin maihin verrattuna aikaisessa vaiheessa.

Alla olevasta kuvasta näet, miten nopeasti varmistettujen virustartuntojen määrä on kasvanut eri maissa. Näin luet kuvaa:

Vaaka-akselilla on koronavirusepidemian kesto. Epidemian alkupisteeksi on määritetty päivä, jolloin maassa on vähintään sata varmistettua tartuntaa. Kiina on poikkeus: sieltä päivittäisiä lukemia ei ole saatavilla yhtä varhaisesta vaiheesta, ja alkupiste on määritetty muiden maiden keskiarvon pohjalta.

Pystyakselilla on varmistettujen tartuntojen määrä logaritmisella asteikolla. Tällä esitystavalla epidemian kasvua pystyy kuvaamaan toisin kuin perinteisellä, lineaarisella asteikolla.

Tapausten määrää ei ole suhteutettu väkilukuun. Jos haluat verrata tartuntamääriä väkilukuun, lue tämä juttu.

Jos luvut olisivat täysin luotettavia, Suomen suunta epidemian alkuvaiheessa näyttäisi olevan huomattavasti parempi kuin muilla mailla, mukaan lukien Ruotsilla. Mutta kuten on useassa yhteydessä tuotu esiin (siirryt toiseen palveluun) , tilastoihin voi liittyä suuriakin epävarmuuksia. Eri mailla on erilaisia testaus- ja diagnosointikäytäntöjä.

Joka tapauksessa kuva näyttää, että epidemia on kasvanut useimmissa maissa aluksi samaa tahtia. Kymmenen päivän jälkeen diagnosoituja tapauksia on ollut tiedossa keskimäärin pari tuhatta.

Ilman mitään rajoituksia tauti leviää eksponentiaalisesti, eli mitä suurempi tartuntojen määrä on, sitä nopeammin se kasvaa. Tasaisella tahdilla varmistettuja tartuntatapauksia olisi 20:ntenä päivänä noin 50 000.

Näin ei ole kuitenkaan tapahtunut, koska lähes kaikki maat ovat ryhtyneet voimakkaisiin toimiin viruksen leviämisen hidastamiseksi. Monissa maissa tartuntojen kasvu on alkanut hidastua 15-20 päivän kuluessa sadannen tapauksen ilmenemisestä.

Näin on käynyt esimerkiksi Kiinassa ja vähitellen myös Italiassa. Etelä-Koreassa käänne parempaan näkyy huomattavan aikaisin, kun taas Espanjassa ja Yhdysvalloissa kasvu on edelleen yhtä voimakasta kuin epidemian alussa.

Rajoitukset näkyvät varmistettujen tartuntojen määrässä viiveellä, koska viruksen tarttuminen ja tartunnan paljastuminen vie aikansa. Todellisten uusien tartuntojen määrässä rajoitukset näkyvät nopeammin.

Esimerkiksi tämän artikkelin mukaan (siirryt toiseen palveluun) epidemian keskuskaupunki Wuhanin määrääminen karanteeniin Kiinassa vähensi päivittäisten tartuntojen määrää lähes välittömästi. Tämä selvisi, kun tapaukset ajoitettiin diagnoosipäivän sijasta arvioidun tartuntapäivän pohjalta.

Suomi ei ole ollut liikkeellä muita myöhemmin

Alla olevalta aikajanalta näet, missä vaiheessa eri maat ovat ottaneet rajoitustoimia käyttöön suhteessa epidemian alkuun. Alkupisteeksi on määritelty jälleen se päivä, jolloin maassa raportoitiin sadas varmistettu tartunta. Vasemman sarakkeen numerot tarkoittavat päiviä ennen tai jälkeen alkupistettä.

Monessa maassa on syytetty hallitusta siitä, että koronavirusepidemiaan ei ole puututtu riittävän vahvasti. Harvassa maassa on kuitenkin otettu käyttöön niin voimakkaita rajoituksia niin varhaisessa vaiheessa kuin Suomessa.

Eri alueilla on ollut erilaisia menestysreseptejä koronan hidastamiseen. Hongkong ja Singapore ovat saaneet tuloksia tiukoilla karanteeneilla ja sosiaalisella kontrollilla. Niissä varmistettuja tartuntoja on vähemmän kuin Suomessa.

Etelä-Koreassa laajamittaisia karanteeneja ei ole käytetty. Sen sijaan maa on tehnyt valtavasti koronatestejä esimerkiksi Suomeen verrattuna (siirryt toiseen palveluun) . Etelä-Korea on muun muassa käyttänyt puhelinkopin kaltaisia pikatestejä ja kuumeseulontaa.

Lisäksi Etelä-Korea on jäljittänyt aggressiivisesti tartunnan saaneiden kontakteja ja myös tiedottanut tapauksista Suomea aktiivisemmin. Karanteeniin määrättyjä on valvottu jopa älypuhelinsovellusten avulla.

Tässä artikkelissa on arvioitu (siirryt toiseen palveluun) eri maiden erilaisia strategioita muun muassa kustannusten kannalta. Kirjoittajien mukaan Etelä-Korean tapa torjua epidemiaa on ollut kustannustehokkaampi kuin monien muiden maiden.

Artikkeli esittää myös, että terveydenhuollon ja terveysviranomaisten rahoituksesta, koulutuksesta ja tartuntojen havaitsemisesta ja eristämisestä tinkineet valtiot joutuvat turvautumaan kalliimpiin työkaluihin, kun epidemia jatkuu.

Biolääketieteen laitoksen professori Ilkka Julkunen Turun yliopistosta huomauttaa kuitenkin, etteivät kaikki valtiot voisi valita samanlaista strategiaa koronaviruksen taltuttamiseen kuin Etelä-Korea.

- Testaaminen ja tartunnan saaneiden jäljittäminen vaatii valtavat resurssit ja vähän veikkaan, että Suomessa se ei kuitenkaan onnistuisi samalla tasolla kuin Etelä-Koreassa tai Kiinassa, hän sanoo.

Tältä koronaviruksen kasvukäyrä näyttää maailmanlaajuisesti

On hyvä muistaa, että pandemia on vasta alkuvaiheessa. Alla olevasta kuvasta näkyy selvästi, miten koronaviruksen kasvukäyrä maailmanlaajuisesti on vielä jyrkkä.

Vaikka Itä-Aasiassa kasvu on talttunut, Euroopassa ja Yhdysvalloissa tauti leviää nopeasti. Myös Suomessa epidemian huipun on arvioitu koittavan aikaisintaan toukokuussa (siirryt toiseen palveluun) .

Myös Kiinan Wuhanissa, missä tartuntojen kasvu on jo hyvän aikaa sitten talttunut, aletaan vasta nyt lieventää liikkumisrajoituksia. Senkin jälkeen on vielä edessä pitkä aika, jolloin taudin leviämistä on rajoitettava ja uudet tautiaallot ovat mahdollisia.
Aiheesta voi keskustella torstaihin kello 23.00:een asti.
Seuraa täältä Ylen päivittyvää artikkelia koronavirustilanteesta Suomessa ja maailmalla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Yksi kuva näyttää, milloin koronaepidemian kasvu taittui eri maissa - toiset maat ovat hidastaneet viruksen leviämistä tehokkaammin kuin toiset

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi on ottanut liikkumisrajoitukset käyttöön suhteellisen aikaisin moniin muihin maihin verrattuna. Koronavirusepidemia ei ole kasvanut varmistettujen tartuntojen perusteella yhtä nopeasti Suomessa kuin monessa muussa maassa. Eri maiden erilaisten testauskäytäntöjen vuoksi vertailusta ei voi vetää pitkälle meneviä johtopäätöksiä. Taudin leviämistä on kuitenkin Suomessa alettu rajoittaa moniin muihin maihin verrattuna aikaisessa vaiheessa.

# data[].attributes.body
"THL on johtamassa hallitusta hirvittävän pahasti harhaan, jos WHO:n arviot ovat oikeita" – emeritusprofessorin mukaan Suomen koronan riskinarvio on rajusti alakantissa - Kotimaa - Maaseudun Tulevaisuus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen toimet ovat edelleen aivan riittämättömiä koronaviruksen leviämisen ehkäisyssä, sanoo Kansanterveyslaitoksella (nykyinen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL) pitkän uran tehnyt ja riskinarviointiin erikoistunut professori Matti Jantunen.

Hänen mielestään Suomen pitäisi kaikin keinoin pyrkiä pysäyttämään koronaepidemia - ei vain hidastaa sen leviämistä kuten toistaiseksi on tehty.

"Jos WHO (YK:n terveysjärjestö) on arvioinut riskit oikein, hidastettunakin leviävä koronaepidemia luhistaa Suomen sairaanhoitojärjestelmän", hän sanoo.

"Siinä tapauksessa THL on johtamassa hallitusta hirvittävän pahasti harhaan."

WHO on koonnut koronasairaus- ja kuolleisuustiedot koko maailmasta ja toiminut muun muassa Kiinan Wuhanissa paikalla läpi epidemian.

Jantusen mukaan tehohoitokapasiteetti, Suomessa yhteensä 400 paikkaa, ei riitä hoitamaan kuin muutamaa prosenttia odotettavissa olevista korona-keuhkokuumetapauksista.

"Sen kasvattaminen nyt kaavailtuun 1 000 paikkaan ei muuta tilannetta olennaisesti."

Kun keuhkokuumepotilaille ei riitä tehohoitopaikkoja, kuolleisuus nousee rajusti. Näin on jo tapahtunut Italiassa ja Espanjassa. Osassa Ranskaa pelätään samaa kehitystä.

Jantunen ihmettelee THL:n alhaisia riskinarvioita verrattuina esimerkiksi WHO:n tai Lontoon Imperial Collegen arvioihin. Hän ottaa esimerkiksi tehohoitoa tarvitsevien potilaiden määrän.

Pahimpina päivinä THL:n alhaisimmassa arviossa Suomessa tarvittaisiin noin 1 100 tehohoitopaikkaa. Imperial Collegen laskelman mukaan paikkoja tarvittaisiin 19 000 ja WHO:n mukaan yli 50 000 paikkaa. Joka tapauksessa Suomen 400 tehohoitopaikkaa eivät mitenkään riitä.

Pahimpien sairastamispäivien THL arvioi osuvan epidemian viidennelle ja kuudennelle kuukaudelle.

Kaakkois-Aasian maissa koronatilanne on saatu hallintaan, koska ne ovat hyödyntäneet tehokkaasti kokemuksiaan 2000-luvun SARS- ja MERS -epidemioista, Jantunen sanoo.

"Esimerkiksi Singaporessa SARS:iin sairastuneiden kuolleisuus oli niin korkea, että siellä tajuttiin, että epidemia on katkaistava keinolla millä hyvänsä."

Näin on nyt tehty Singaporen lisäksi muun muassa Kiinassa ja Etelä-Koreassa.

"Epidemia ei suinkaan mennyt Kiinassa itsestään ohi. Siihen satsattiin ihan valtavasti. Sairaanhoitojärjestelmä Wuhanissa luhistui ja sinne tuotiin muualta Kiinasta massiivinen määrä apua."

Jantusen mukaan Euroopassa pitää ryhtyä samanlaisiin toimiin kuin Kaakkois-Aasiassa, ja jokainen viivytelty päivä on kohtalokas.

"Nyt saksalaiset ilmeisesti ovat tajuamassa, että kaikki hengityselinoireita potevat ja kuumeiset on eristettävä muista potilaista omiin, pääasiassa väliaikaisiin epidemiasairaaloihin. Meillä Suomessa ollaan aika kaukana tästä."

Intensiivisellä koronatestauksella ja älykännyköillä valvotulla kotikaranteenilla epidemian kasvu on onnistuttu tyrehdyttämään Etelä-Koreassa.

"Kiinassa vasta kaikkien oireilevien ja altistuneiden siirtämisellä kotikaranteenista epidemiasairaaloihin onnistuttiin epidemia pysäyttämään ja sammuttamaan."

Jantunen uskoo, että epidemia on Suomessa pysäytettävissä, kunhan toimia kiristetään pikaisesti.

Kiina näyttää selviytyneen epidemiasta sadallatuhannella sairastumisella ja muutamalla tuhannella vainajalla.

"Miksi meidän pitäisi hyväksyä väistämättömänä tosiasiana että tautiin sairastuu Suomessa yli 2 miljoonaa ja kuolee kymmeniätuhansia?"

Hän laittaisi välittömästi päiväkodit kiinni.

"Ne ovat epidemian leviämisen tehokkain väylä."

Koronatestauksia tulisi lisätä rajusti ja eristää sairastuneet ja heidän kanssaan kontaktissa olleet erillisiin sairaalayksiköihin.

"Ulkonaliikkumisoikeus on rajoitettava käyntiin apteekissa ja lähimmässä ruokakaupassa 1-2 kertaa viikossa sekä ulkoiluun kerran päivässä kilometrin säteellä kotoa", hän suosittelee. Näihin toimiin on jo pakon edessä jouduttu Etelä-Euroopassa.

Jantunen on ollut kehittämässä ympäristön terveysriskien hallintaa Suomessa, EU:ssa ja WHO:ssa vuosikymmeniä. Hänen erikoisalaansa ovat sisä- ja ulkoilman saasteet.

Hän oli laatimassa riskinarvioita muun muassa Tshernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen. Ydinonnettomuuksia on tuon tapauksen jälkeen pidetty erittäin vakavina terveysriskeinä. Koronassa on kyse valtavan paljon suuremmasta vaarasta, Jantunen sanoo.

"Kansanterveysongelmana Tshernobyl ei ollut edes tuhannesosa siitä, mitä koronaepidemia on."

MT ei tavoittanut THL:n edustajaa perjantaina kommentoimaan, miksi sen riskinarvio on mittavasti pienempi kuin esimerkiksi WHO:n.

THL:n terveysturvallisuusjohtaja Mika Salminen perusteli linjaa torstaina 19.3. pidetyssä hallituksen tiedotustilaisuudessa. Hänen mukaansa esimerkiksi laajamittainen testaus auttaisi tilanteessa, jossa on vielä toivoa tautiketjujen rajaamisesta.

"Emme totta puhuen ymmärrä WHO:n linjausta testaamisessa. Emme saa sitä tautia enää kokonaan maailmasta pois. Jos joku näin väittää, ei ymmärrä pandemioita", Salminen sanoi Helsingin Sanomien mukaan.

Hän perusteli Suomen strategiaa epidemian pelkästä hidastamisesta näin: "Se on paljon parempi vaihtoehto kuin se, että laitetaan nyt yhteiskunta totaaliseen stoppiin, koska silloin epidemia tulee uudestaan."

Lue myös:
THL kiistää epäilyt vääristä riskinarvioista: Suomessa ryhdyttiin rajoitustoimiin ajoissa
Helsingin Sanomat: Suomi lisää koronaviruksen testauskapasiteettia, mutta ei ota testeihin lieväoireisia: "Emme totta puhuen ymmärrä WHO:n linjausta", sanoo THL:n Mika Salminen

Suomen toimet ovat edelleen aivan riittämättömiä koronaviruksen leviämisen ehkäisyssä, sanoo Kansanterveyslaitoksella (nykyinen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL) pitkän uran tehnyt ja riskinarviointiin erikoistunut professori Matti Jantunen.

# data[].attributes.attachment_link.title
"THL on johtamassa hallitusta hirvittävän pahasti harhaan, jos WHO:n arviot ovat oikeita" - emeritusprofessorin mukaan Suomen koronan riskinarvio on rajusti alakantissa

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen toimet ovat edelleen aivan riittämättömiä koronaviruksen leviämisen ehkäisyssä, sanoo Kansanterveyslaitoksella (nykyinen Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL) pitkän uran tehnyt ja riskinarviointiin erikoistunut professori Matti Jantunen. Hänen mielestään Suomen pitäisi kaikin keinoin pyrkiä pysäyttämään koronaepidemia - ei vain hidastaa sen leviämistä kuten toistaiseksi on tehty.

# data[].attributes.body
We Predicted a Coronavirus Pandemic. Here’s What Policymakers Could Have Seen Coming.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What we found, overall, was that the world has changed in ways that make it far harder to contain disease-and some of the mistakes that fuel its spread have already happened in the current real-world outbreak. There is still time, though, to think more carefully about how to respond both to this outbreak and likely future ones.

We chose a new strain of coronavirus for our scenario because scientists agreed that this was a likely pathogen for a future epidemic; recent outbreaks such as SARS and MERS were also caused by the coronavirus family. The future we described was based on the research of deep subject matter experts who have studied recent epidemics, including our colleagues in the Center for Strategic and International Studies Global Health Security program and researchers with the Johns Hopkins Center for Health Security.

The parallels between our exercise and today's real outbreak aren't exact. We assumed a research laboratory-created virus first released in Europe (by accident or intentionally-we left it deliberately unclear); the real-world SARS-CoV-2 virus likely originated in wild animals sold at a meat market and was first detected in Wuhan, China. But other aspects are extremely similar: In our scenario, the virus was highly transmissible and had a 3.125 percent lethality rate. So far, the true rate of the new virus is unknown, but according to the World Health Organization about 3.4 percent of reported COVID-19 cases have died.

So what happened, as our exercise unfolded-and what do Americans need to know about what might happen next?

The coronavirus in our scenario spread much as today's virus does, jumping between countries via international air travel, causing problems not only for their health systems, but for economies and political leaders.

The fictional outbreak rapidly spread from its primary case at Berlin Tegel Airport to a range of connecting international destinations. An infected individual first transmitted the virus as he transited the airport, then proceeded to John F. Kennedy International Airport in New York, traveling to several additional destinations in the New York area, where he continued to transmit the virus. In the three months since its first human-to-human transmission at Tegel Airport, our virus spread rapidly across Europe, North America, Northeast Asia and the Middle East.

Our scenario assumed governments would first turn to short-term measures to try to slow the spread, such as travel bans and border closures. These bans, we found, did little to slow the spread of the virus: By the time those decisions got made, it had already started to spread through international air corridors and further human-to-human transmission. Like the real-world COVID-19 we are battling now, our hypothetical disease was transmissible before carriers show serious symptoms, so authorities-as now-found themselves playing catch-up.

Our experts also projected that travel bans could have the unintended effect of worsening international cooperation and disrupting trade. They noted that travel bans are easy to enact, but difficult to repeal, creating lasting friction in the movement of people that is central to the U.S. services-led economy. In our scenario, we assumed that economic activity had slowed substantially, due to the directeffects on worker health and governmentefforts to prevent further spread of the virus. If anything, the real-world disruption has sometimes exceeded our expectations, especially in the case of the extraordinary quarantine measures imposed in China. In the U.S., we assumed that life as normal would be on pause, as individuals focused on their personal health and that of their families.

We also assumed that nations would begin turning to fiscal and monetary stimulus to calm markets and prop up growth-a response we're already seeing in the real world, such as the extraordinary decision on March 3 by the Federal Reserve Bank to cut its benchmark interest rate by a half percentage point.

Our workshop presented experts with a world coming to terms with a pandemic three months after the initial outbreak. During that time,governments, bio-research communities and drug manufacturers had raced to develop treatments and a vaccine for this novel coronavirus, much as they are today. But, given the long lead time for research and then human subject testing, it would still take more than a year to come forward-exactly the amount of time U.S. health officials are now forecasting a vaccine for SARS-CoV-2 is likely to take.

We ended up with a handful of clear insights that we should heed in our current crisis, and to get ahead of the next one.

* One of our exercise's most important insights is that early and preventative actions are critical. Establishing trust and cooperation domestically and internationally among governments, companies, workers and citizens is important before crisis strikes. There has been some progress on this in recent years: After the last crisis of the 2014-16 Ebola response, a range of investments were made and initiatives undertaken in the United States, within the World Health Organization, and elsewhere. In an era in which Congress seems unable to agree on anything, global health security has been a bright spot for bipartisanship-including $50 million allocated to the CDC Infectious Diseases Rapid Response Reserve Fund, the passage of the Pandemic and All-Hazards Preparedness and Advancing Innovation Act, and the continuation of the Global Health Security Agenda. It's not enough according to public health experts, but it is a start.

* We also concluded that communication is vital-but a decline in trust makes it harder.Dramatic shifts in the world also raised new alarm bells for health security in our exercise. The first of these is the need for consistent messaging and trusted sources of information. A critical ingredient for addressing pandemics is public order and obedience to protocols, rationing, and other measures that might be needed. Today, public trust in institutions and leaders is fragile, with routine evidence of intentional disinformation by foreign actors and elected officials alike.

Misstatements about science are particularly damaging to the credibility of scientists and health officials seeking to guide policy. One need look no further than the anti-vaccination movement to see how disinformation can effectively impair public health goals. And the broad-scale use by state and nonstate actors alike of online disinformation to diminish public confidence in governments and institutions is especially dangerous in an already fragile crisis environment. Amid the hyperpartisanship of the current U.S. political environment in a presidential election year, coronavirus is a dangerously political issue.

* International cooperation is also key. A virus knows no borders, as we have already seen with the real-world outbreak, and here a concerning change is heightened mistrust among countries. In the midst of trade tensions, increased meddling by one country in the internal politics of another and growing military tensions in hot spots around the globe, organizations such as the World Health Organization are increasingly caught in the middle, unable to play their intended neutral function. States compete with one another rather than cooperate, ignoring the inherently transnational nature of the threat as they try to minimize the downsides to their own populations, economies and ruling party. In our scenario, these international tensions inhibited information sharing, much as we initially saw from China with COVID-19. (Our scenario had an additional complication: Because it wasn't clear who exactly was behind the disease outbreak, and whether it was accidental or intentional, the global environment was even more charged.)

* Our exercise also underscored that the private sector will be vital to managing the outbreak. There's a good reason the president gathered pharmaceutical executives on Monday. The U.S. federal government is rightly at the center of the response to this likely pandemic, but it is the private sector that holds the bulk of the technological innovation to producing treatments and cures. One bit of good news on this front: There is already in place a highly effective public-private partnership structure in the Coalition for Epidemic Preparedness Innovations, which is making important contributions in the current race for a vaccine.

The principal conclusion of our scenario was that leaders simply don't take health seriously enough as a U.S. national security issue. Congress holds few hearings on the topic, especially in the defense committees, and the White House last year eliminated a top National Security Council position focused on the issue.

There's also weakness at the global level: Though there are bodies dedicated to global coordination, especially the WHO, countries prioritize domestic considerations in times of crisis, and international coordination and collaboration become an afterthought. Even within the European Union, countries make their own independent decisions in responding to an epidemic. We already see rising frictions from border closures and travel bans to export restrictions related to medicine.

Ours was not the first pandemic scenario to raise serious questions about the strength of the global health system. The Johns Hopkins Center for Health Security has developed a particularly outstanding pandemic exercise, Clade X, a full video of which is available online.

These warnings have not been taken seriously enough. Overall, the U.S. government's approach continues to suffer from a "cycle of crisis and complacency," as the CSIS Commission on Strengthening America's Health Security recently reported -meaning that leaders scramble to react to a headline epidemic, and then their attention drifts, hurting their ability to prevent the next one. Managing from crisis to crisis carries a staggering cost in lives and dollars.

In the real crisis unfolding now, tens if not hundreds of billions of dollars will be spent-but little of that money will address underlying issues that will set in when the complacency strikes again. Overall economic costs to the global economy will range in the trillions. It's in America's interest to spend money on greater pandemic preparedness, not just in the U.S., but globally.

The fact that the real-world outbreak happened in China may actually have been lucky:China is the world's second-largest economy, with a relatively advanced scientific base and uniquely top-down system of governance that gives it unusual ability to control and monitor its enormous population. Despite significant missteps at the outset, China has come to deal aggressively with this outbreak. The next pandemic is far likelier to emerge from a country or region that is poor, weakly governed and with weak public health infrastructure.

The coronavirus scenario we crafted was one of three designed to investigate the vital but rapidly changing role for government at the intersection of security and emerging technology. The other two focused on Chinese military employment of artificial intelligence and a major state cyberattack and large-scale disinformation campaign aimed at the United States. Across all the threat streams we examined, early detection, public and international trust and information sharing, and harnessing innovation in the private sector were vital to effective risk reduction. Policy, health and our very survival are within our control. Scenarios and foresight work can be powerful tools to imagine a possible future. But we must do better. We must make policy that prevents and, where needed, prepares for those futures we do not want.

# data[].attributes.attachment_link.title
We Predicted a Coronavirus Pandemic. Here's What Policymakers Could Have Seen Coming.

# data[].attributes.attachment_link.description
What we found, overall, was that the world has changed in ways that make it far harder to contain disease-and some of the mistakes that fuel its spread have already happened in the current real-world outbreak. There is still time, though, to think more carefully about how to respond both to this outbreak and likely future ones.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuva 1 / 1 Kuva: Adobe/AOP
Koronaviruksen ominaisuuksia tutkitaan pikavauhtia, jotta pystyttäisiin rajoittamaan sen leviämistä ja vähentämään kuolonuhreja ja komplikaatioita. Lancetissa julkaistu analyysi kuvailee taudin kulkua pienessä sairaalapotilasaineistossa ja antaa vinkkejä, miten tunnistaa huonon ennusteen potilaat.

Kiinan Wuhanissa seurattiin 191 varmennettua aikuispotilasta (18-87 v), jotka olivat joutuneet sairaalahoitoon COVID-19-taudin vuoksi. Heistä 137 pystyttiin kotiuttamaan hoidon jälkeen ja 54 kuoli. Menehtyneillä potilailla oli useammin hypertonia, diabetes, sepelvaltimotauti tai keuhkoahtaumatauti.

Monimuuttuja-analyysissä kuolemanriski liittyi vanhempaan ikään (OR 1,10/v; 95 %:n LV 1,03-1,17), korkeammat pisteet elinhäiriöpisteytyksessä (Sequential Organ Failure Assessment Score, SOFA) (OR 5,65; 2,61-12,23) sekä korkea D-dimeeritaso (OR 18,42; 2,64-128,55) sairaalaan tullessa. Yleisoireet kuten kuume, lihassäryt tai yskä eivät erotelleet potilasryhmiä.

Taudista selviytyneillä keskimääräinen sairauden kesto oli 22 päivää, huonon ennusteen potilailla oli 18 päivää kuolemaan. Potilaille kokeiltiin antibiootteja, viruslääkehoitoja ja kortikosteroideja kummassakin ryhmässä yhtä lailla. Lisäksi menehtyneille oli annettu enemmän mm. immunoglobuliinia, happihoitoa ja mekaanista ventilaatiota.

Hengenahdistus alkoi vasta noin 13 päivän kuluttua taudin oireiden alusta kummassakin ryhmässä. Sepsis oli tavallisin komplikaatio, seuraavaksi yleisimpiä hengitysvaje, ARDS ja sydämen vajaatoiminta.

Samaan aikaan julkaistiin kommenttikirjoitus, jossa pohditaan huonon ennusteen potilaiden yhteisiä piirteitä useista vastaavista artikkeleista. Fang ym. pohtivat, voisiko verenpainetautia ja diabetesta sairastavien riskin takana olla ACE:n estäjien tai ATR-salpaajien käyttö.

Koronavirus sitoutuu kohdesoluihin ACE2-entsyymin avulla, jota ekspressoituu keuhkojen epiteelisoluissa, suolistossa, munuaisissa ja verisuonissa. Ekspressio lisääntyy merkittävästi verenpaine- ja diabetespotilailla, jotka käyttävät ACE:n estäjää tai ATR-salpaajaa. Teoriassa tämä voi lisätä viruksen infektiivisyyttä ja komplikaatioita. Toisena mahdollisuutena kirjoittajat toivat esille geneettisen alttiuden.

Zhou F ym. Clinical course and risk factors for mortality od adult inpatients with COVID-19 in Wuhan, China: a retrospective cohort study. Lancet, verkossa 12.3.2020. https://doi.org/10.1016/S0140-6736(20)30566-3

Fang L ym. Are patients with hypertension and diabetes mellitus at increased risk for COVID-19 infection? Lancet Respir Med, verkossa 11.3.2020. https://doi.org/10.1016/S2213-2600(20)30116-8

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuva 1 / 1 Kuva: Adobe/AOP Koronaviruksen ominaisuuksia tutkitaan pikavauhtia, jotta pystyttäisiin rajoittamaan sen leviämistä ja vähentämään kuolonuhreja ja komplikaatioita. Lancetissa julkaistu analyysi kuvailee taudin kulkua pienessä sairaalapotilasaineistossa ja antaa vinkkejä, miten tunnistaa huonon ennusteen potilaat. Kiinan Wuhanissa seurattiin 191 varmennettua aikuispotilasta (18-87 v), jotka olivat joutuneet sairaalahoitoon COVID-19-taudin vuoksi.

# data[].attributes.body
Tai näin.

https://thespinoff.co.nz/wp-content/uploads/2020/03/Covid-19-Transmission-graphic-01.gif

# data[].attributes.body
”Maassamme on 300 000 yli 80-vuotiasta ja 550 000 70-79-vuotiasta. Jos heistä sairastuu 1 %, kuolee näistä noin 800, eli tuplasti kausi-influenssan verran. Jos heistä sairastuu 10%, kuolee näistä noin 8000 - ja se on kova luku”, Lindén kirjoittaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
HUSin ex-toimitusjohtajan "rautalankamalli" - Koronan ydin: Suomessa on 850 000 yli 70-vuotiasta

# data[].attributes.attachment_link.description
Aki Lindén selventää koronaviruksen vaarallisuutta ja sotkua, joka on syntynyt prosenteista, riskiluvuista ja absoluuttisista määristä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Last updated: May 24, 2023, 01:46 GMT

There are currently 689,124,038 confirmed cases and 6,881,401 deaths from the coronavirus COVID-19 outbreak as of May 24, 2023, 01:46 GMT.

For a detailed view see: cases by country and territory.

Graphs on this page:

The charts below show daily and total case trends. Data is added, and charts updated, after the close of the day (GMT+0).

Total Cases (worldwide)

"Total Cases" = total cumulative count (689,124,038). This figure therefore includes deaths and recovered or discharged patients (cases with an outcome).

Daily Cases (worldwide)

The spike observed on Feb. 12 is the result, for the most part, of a change in diagnosis classification for which 13,332 clinically (rather than laboratory) confirmed cases were all reported as new cases on Feb. 12, even though they were diagnosed in the preceding days and weeks. We will distribute these cases over the correct period once the analysis being conducted by the WHO with China's NHC is completed. See also: How to interpret the 15,152 (+600%) surge in new cases of February 12

Growth Factor of Daily New Cases

Growth factor is the factor by which a quantity multiplies itself over time. The formula used is every day's new cases / new cases on the previous day. For example, a quantity growing by 7% every period (in this case daily) has a growth factor of 1.07.

A growth factor above 1 indicates an increase, whereas one which remains between 0 and 1 it is a sign of decline, with the quantity eventually becoming zero, whereas a growth factor constantly above 1 could signal exponential growth

Total Cases excluding mainland China

Daily Cases excluding mainland China

Growth Factor excluding mainland China

Active Cases

By removing deaths and recoveries from total cases, we get "currently infected cases" or "active cases" (cases still awaiting for an outcome).

Cases

Outside of China

Recovered and Discharged

Newly Infected vs. Newly Recovered

Serious and Critical Cases

Outcome of Cases (Recovery or Death)

# data[].attributes.attachment_link.description
Updated Statistics, graphs, and data tables showing the total number of cases, cases per day, cases by country, cases outside of Hubei in China, recoveries and discharges, newly infected, active cases, outcome of closed cases: death rate vs.

# data[].attributes.attachment_link.description
Intelligent search from Bing makes it easier to quickly find what you're looking for and rewards you.

# data[].attributes.attachment_link.title
GitHub - CSSEGISandData/COVID-19: Novel Coronavirus (COVID-19) Cases, provided by JHU CSSE

# data[].attributes.attachment_link.description
Novel Coronavirus (COVID-19) Cases, provided by JHU CSSE - GitHub - CSSEGISandData/COVID-19: Novel Coronavirus (COVID-19) Cases, provided by JHU CSSE

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vielä viime viikolla Britannian hallitus uskoi, että koronaviruksen leviämistä voi hidastaa hallitusti ja suhteellisen lievin varotoimin. Puhuttiin jopa laumasuojasta eli väestön immuniteetin kasvattamisesta niin, että kaikkia tartuntoja ei edes pyritä torjumaan.

Nyt kanta on tyystin muuttunut. Pääministeri Boris Johnson tiukensi jo maanantaina koronavirustoimia. Ranskan ja Saksan tasolle ne eivät kuitenkaan yllä vieläkään.

"Meidän täytyy toimia kuin sota-ajan hallitus - - Jos seuraamme tieteellisiä suosituksia, voimme voittaa [koronaepidemian] uhan", Johnson sanoi tiistai-iltana tiedotustilaisuudessa, jossa hallitus julkisti 330 miljardin punnan eli noin 360 miljardin euron taloustukipaketin.

Ainakin osakiitos entistä tiukemmasta linjasta kuuluu Imperial Collegen tutkijoille, jotka mallinsivat viruksen leviämistä eri tilanteissa.

Selvityksessä tutkijat varoittavat, että vain lieviä varotoimia soveltamalla Britanniassa voi kuolla koronaviruksen seurauksena jopa noin 250 000 ihmistä.

Mutta jos rajoituksia kiristetään tarpeeksi, voidaan kuolleet ehkä laskea kymmenissätuhansissa tai jopa vain tuhansissa. Käytännössä tämä vaatii kaikkien panosta: ihmisten väliset fyysiset kontaktit on minimoitava.

"Jos saamme [uhrien] määrän 20 000:een tai alle, on tämä hyvä tulos - - vaikka onkin yhä hirvittävä", hallituksen tiedeneuvonantaja Patrick Vallance sanoi tiistaina parlamentin terveysvaliokunnan kuulemisessa.

Kuulemisen välittivät BBC ja brittiparlamentin oma kanava.

Koronavirukseen ei ole vielä rokotetta, eikä sairastuneille ole lääkettä. Vallancen mukaan massoille tarkoitettu rokote voi olla kuitenkin käytössä jo runsaan vuoden kuluttua.

"Kehitys on ollut nopeaa."

Toistaiseksi maat torjuvat tartuntoja erilaisin rajoituksin.

Imperial Collegen tutkijoiden mukaan koronaviruksen torjunnassa on kaksi strategiaa.

Niistä ensimmäinen pyrkii hidastamaan epidemiaa, mutta ei välttämättä pysäyttämään sitä. Samalla yritetään lieventää terveydenhuoltojärjestelmään kohdistuvaa rasituspiikkiä.

Löyhän strategian hintana voi olla Britanniassa kuitenkin neljännesmiljoona kuollutta.

Järeämpi strategia yrittää pysäyttää epidemian torjumalla niin monta tartuntaa kuin vain mahdollista. Tämä vaatii sitä, että koko väestö rajoittaa sosiaalista kanssakäymistä.

"Tavoite ei ole nyt vain hidastaa tartuntojen määrän lisääntymistä, vaan kääntää epidemian suunta", Imperial Collegen tutkija Neil Ferguson sanoi maanantai-iltana The Timesin mukaan.

Pelkästään se ei riitä, että oireelliset, heidän perheenjäsenensä sekä yli 70-vuotiaat ja muut erityisen haavoittuvaiset pysyvät eristyksissä. Epidemian torjuminen vaatii nyt jokaisen osallistumista.

Jos tässä onnistutaan, vähenee terveydenhuollon kapasiteettiin kohdistuva suuri paine. Vallancen mukaan tartuntapiikkiä voidaan madaltaa noin 50 prosentilla, jos kaikki vetävät sosiaaliset kontaktit minimiin.

Tulokset eli tartuntojen vähenemiset alkaisivat näkyä kahden kolmen viikon kuluttua.

Epidemian täystorjuminen on kuitenkin kaikkea muuta kuin ongelmatonta.

Ensinnäkin ei ole olemassa mitään tietoa siitä, milloin normaaliin arkeen voisi taas palata. Rokotteen kehittäminen voi viedä puolitoista vuotta tai kauemminkin.

Toisen ison ongelman muodostavat rankat taloudelliset ja sosiaaliset seuraamukset.

On kuitenkin mahdollista, että rajoituksia voitaisiin höllentää aina välillä lyhyeksi aikaa. Ne pitäisi kuitenkin heti perua, jos tartuntojen määrä alkaa nousta uudelleen.

Britanniassa arvioidaan, että jopa 55 000 henkilöllä on koronavirustartunta, Vallance kertoi tiistaina terveysvaliokunnalle.

Virallinen tartuntaluku Britanniassa on noin 2 000, ja kuolleita on ainakin 71.

Testejä on tehty tiistai-iltaan mennessä yli 50 000. Englannissa testauskapasiteetti on neljä tuhatta testiä päivässä.

"Tämä ei tule selvästikään riittämään - - meidän täytyy lisätä testaamista, jotta voimme seurata tilannetta tehokkaasti", Vallance sanoi tiistaina.

Nyt testataan ensisijaisesti sairaalan tehohoidossa olevat sekä keuhkokuumepotilaat. Seuraavaksi tärkein ryhmä on terveydenhuollon avainhenkilöt.

Britanniassa aiotaan lykätä nyt kaikkia muita kuin kiireellisiä leikkauksia. Näin vapautuu sairaalapaikkoja koronaviruspotilaille.

Britanniassa niin kuin Suomessakin puhuttaa hyväkuntoisten 70-vuotiaiden ja sitä vanhempien haluttomuus eristäytyä kotiin. Britanniassa ehdotonta eristäytymismääräystä ei ole vielä annettu. Maanantaina riskiryhmiä vasta kehotettiin erityiseen varovaisuuteen.

Tiistaiaamuna pääministerin 79-vuotias isä Stanley Johnson sanoi ITV:n aamuohjelmassa, että hän aikoo mahdollisesti yhä mennä illalla pubiin. Piittaamaton asenne on herättänyt arvostelua.

Tiedeasiantuntija Vallance painotti kuulemisessa, että rajoitukset pitää nyt ottaa tosissaan. Hän sanoi tiistaina, että edes sunnuntailounaalle lasten ja lastenlasten kanssa ei pitäisi enää lähteä.

Britanniassa koulut ovat yhä auki. Tiistaina ulkoministeriö kehotti brittejä lopettamaan kaiken tarpeettoman matkustamisen ulkomaille.

Valtiovarainministeri Rishi Sunakin ja pääministeri Johnsonin taloustukipaketti lupaa nyt 360 miljardia euroa yrityksille ja kotitalouksille. Suurin osa paketista on lainoja ja takauksia.

Ravintolat, pubit, teatterit ja kaikki kaupat saavat vapautuksen kiinteistöverosta 12 kuukaudeksi. Pienyrityksille on luvassa lisäksi 11 000-28 000 euron täsmätukia.

Asuntovelalliset saavat velanmaksusta "lomaa" kolmeksi kuukaudeksi.

Hallitus antaa apua myös muun muassa lentoyhtiöille ja -kentille.

# data[].attributes.attachment_link.title
Britannia | Uhka neljännesmiljoonasta kuolleesta pani Britannian tiukentamaan koronaviruslinjaansa: Uhrien määrän saaminen alle 20 000:n olisi "hyvä tulos"

# data[].attributes.attachment_link.description
Vielä viime viikolla Britannian hallitus uskoi, että koronaviruksen leviämistä voi hidastaa hallitusti ja suhteellisen lievin varotoimin. Puhuttiin jopa laumasuojasta eli väestön immuniteetin kasvattamisesta niin, että kaikkia tartuntoja ei edes pyritä torjumaan. Nyt kanta on tyystin muuttunut. Pääministeri Boris Johnson tiukensi jo maanantaina koronavirustoimia. Ranskan ja Saksan tasolle ne eivät kuitenkaan yllä vieläkään.

# data[].attributes.headline
Kuinka moni joutuu korona­viruksen vuoksi teho­hoitoon?

# data[].attributes.subject
Kuinka moni joutuu korona­viruksen vuoksi teho­hoitoon?

# data[].attributes.body
THL:n luvut poikkeavat selvästi kansainvälisistä arvioista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomessa ja maailmalla on etsitty viime aikoina kovassa kiireessä vastauksia siihen, mitä koronaviruksen leviäminen tulee tarkoittamaan ihmishenkinä ja sairastuneiden määrässä.

Tauti tarttuu myös oireettomana, ja tartunnasta kuluu jonkin aikaa mahdolliseen sairaalahoitoon joutumiseen. Nyt ympäri maailman yritetään luoda malleja siitä, millainen tilanne tulee olemaan tulevina viikkoina ja kuukausina.

Arvioita tehdään, jotta tiedettäisiin, millaisiin toimenpiteisiin pitäisi ryhtyä taudin hillitsemiseksi ja miten terveydenhuollossa voidaan varautua. Mitä laajemmalle virus leviää ja mitä useampi sairastuu vakavasti, sitä kovemmalle rasitukselle terveydenhuoltojärjestelmä joutuu.

Tällä viikoilla julkaistiin myös Suomen terveysviranomaisen THL:n arvioita taudin etenemisestä.

Hallitus ilmoitti maanantaina kovista rajoitustoimista ja siitä, että Suomessa otetaan käyttöön valmiuslaki. Samalla se julkaisi THL:n muistion, jossa on hahmoteltu erilaisia skenaarioita koronaviruksen vaarallisuudesta. Muistio valmistui viime viikolla yhteistyössä Turun ja Tampereen yliopiston tutkijoiden kanssa.

THL arvioi kolmea skenaariota. Yhdessä koronavirus tarttuu 20:een, toisessa 40:een ja kolmannessa 60:een prosenttiin väestöstä. Kaikissa vaihtoehdoissa kyse olisi miljoonaluokkaa olevista tartuntamääristä.

Tartunnoista 0,4-1 prosenttia joutuisi sairaalahoitoon, ja näistä 25 prosenttia tarvitsisi tehohoitoa. Kuolemantapauksia tartunnan saaneissa olisi 0,05-0,1 prosenttia. Se tarkoittaa että skenaariosta riippuen kyse olisi pienimmillään sadoista ja korkeimmillaan yli 3 200 kuolleesta.

Luvut perustuvat oletuksille, että mitään rajoitustoimenpiteitä ei tehdä, sanoo THL:n ylilääkäri Tuija Leino. Toisin sanoen korona saisi vapaasti pyyhkiä väestön läpi. Luvut pohjautuvat pitkälti työhön, jota Suomessa on tehty influenssapandemian varalle.

Todellisuudessa Suomen hallitus on laittanut voimaan kovia rajoitustoimenpiteitä.

THL:n luvut ovat herättäneet paljon kysymyksiä. Moni asiantuntija on pitänyt niitä optimistisina.

Samana päivänä kun valtioneuvosto julkaisi THL:n muistion, julkaisivat Britannian arvostetun Imperial Collegen tutkijat oman arvionsa. Se käsittelee koronaviruksen vaikutuksia Britannian väestöön.

Imperial Collegen arvion mukaan ilman mitään rajoituksia tartunnan saisi 81 prosenttia väestöstä, sairaalahoitoon joutuisi 4,4 prosenttia ja heistä 30 prosenttia tarvitsisi tehohoitoa. Kuolemantapauksia olisi 0,9 prosentissa tartunnan saaneista.

Tehohoidon tarve olisi Imperial Collegen arvion mukaan siis 1,3 prosentilla tartunnan saaneista. Luku on 5-13-kertaisesti suurempi kuin THL:n antama arvio.

Myös kuolleisuusprosentti on 9-18-kertaisesti suurempi Imperial Collegen arviossa. THL:n arviossa kuolleisuusprosentti on suurin piirtein tavallisen kausi-influenssan luokkaa. Kausi-influenssaan kuolee Suomessa joka vuosi satoja ihmisiä.

THL:n skenaarioita laatinut Turun yliopiston professori Kari Auranen sanoo, että niissä on kyse vasta karkeista skenaarioista. THL:n on määrä saada tällä viikolla valmiiksi tarkempia dynaamisia malleja siitä, miten koronavirus leviää.

"Nämä on tehty karkealla haarukalla ja tietenkin tiedonpuutteessa. Ei kannata täysin ripustautua lukemiin, ne päivittyvät tällä viikolla."

Myös skenaarioita laatinut THL:n Leino sanoo, että skenaariot kuvaavat suurin piirtein oikeaa suuruusluokkaa.

"Mutta haitari on hirveän laaja, juuri siksi että nämä ovat skenaarioita vakavasta lievään."

Aurasen mukaan Suomen skenaarioissa on oletettu Kiinan kokemuksiin perustuvien tietojen pohjalta, että iso osa tartunnan saaneista on oireettomia.

Osin erilaisia arvioita Imperial Collegen lukujen kanssa selittää Aurasen mukaan se, että taudin R0-luku on suomalaisessa skenaariossa arvioitu hieman alhaisemmaksi. Luku kertoo, kuinka monta muuta ihmistä yksi sairastunut voi tartuttaa väestössä.

Suomalaisilla arvioidaan aiemman tutkimustiedon perustella olevan vähemmän ihmiskontakteja kuin briteillä. Lisäksi Auranen sanoo, että laskelmissa suomalaisten oletetaan muuttaneen käytöstään epidemian alussa eli noin 2-3 viikkoa sitten.

THL:n ylilääkäri Leino sanoo, että Imperial Collegen arvio perustuu ajatusvirheelle.

Arvio pohjautuu osittain Kiinan tilastoille. Leinon ja Aurasen mukaan brittiyliopiston tutkijat ovat olettaneet, että Kiinassa on ollut verrattain vähän tartuntoja, joita ei ole havaittu testeissä. Havaitsematta olisi jäänyt vain noin puolet kaikista tartunnoista.

"Se tarkoittaisi, että vain yhdellä prosentilla Wuhanin asukkaista olisi ollut tartunta. Tämä ei voi pitää paikkaansa", Leino sanoo.

Leino sanoo, että Imperial Collegen tutkijat olettavat koronaviruksen olleen Kiinassa vakava, mutta ei laajalle levinnyt. Mutta Britanniassa oletus onkin, että virus on levinnyt laajalle ja on silti yhtä vakava.

HS ei vielä ennättänyt hankkia Imperial Collegen tutkijoilta vastausta THL:n tulkintaan, mutta heille on lähetetty kommenttipyyntö. Työryhmän johtaja, tartuntatautien asiantuntija Neil Ferguson kertoi keskiviikkona Twitterissä, että hän on vetäytynyt omaehtoiseen karanteeniin, sillä hänellä alkoi yskä ja kova kuume.

THL:n skenaarioista herää kysymys. Perustelevatko tämän mittakaavan luvut koko Suomen laittamista kiinni ja valmiuslain käyttöönottoa?

Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäällikkö Kirsi Varhila muistuttaa, että emme edelleenkään tiedä, miten uusi koronavirus tulee käyttäytymään. Siksi on haluttu olla varmoja siitä, että toimet ovat riittäviä.

"Nämä ovat skenaarioita, arvioita, parhaita mahdollisia sellaisia. On ihan totta, että tässä on arvioitu kuolleisuus kausi-influenssaa vastaavaksi, mutta tämä virus on aivan toisenlainen."

Myös THL:n ylilääkäri Leino sanoo, että koronaviruksesta ymmärretään toistaiseksi hyvin vähän.

"Ongelma on se, että kukaan ei vielä oikein tiedä, paljonko koronassa on oireettomia taudinkantajia."

Tästä johtuen on vaikea arvioida, kuinka suuri osuus tartunnan saaneista päätyy sairaalaan.

Leino sanoo, että nyt julkaistujen skenaarioiden lukuja ei pidä kuitenkaan vähätellä. Ne voivat Leinon mukaan tarkoittaa merkittävää taakkaa terveydenhuoltojärjestelmälle.

Koronaviruksen leviämisestä on esitetty vielä myös paljon edellä mainittuja synkempiä arvioita.

Maailman terveysjärjestö WHO on arvioinut Kiinasta saatujen tietojen perusteella, että noin 80 prosenttia havaituista tartunnoista saisi vain lieviä oireita, 15 prosenttia tarvitsisi jonkinlaista sairaalahoitoa ja 5 prosenttia joutuisi tehohoitoon. Kuolleisuusprosentiksi WHO arvioi kaksi.

WHO tarkastelee siis vain testeissä havaittuja tartuntoja, ei arvioi sairastavuuden osuutta kaikista arvioiduista tartunnoista, kuten THL ja Imperial College.

WHO:n Kiinan-delegaation johtaja Bruce Aylward on kuitenkin todennut, että järjestö ei usko, että Kiinaa koskevien tilastojen lisäksi piilossa on merkittävä määrä vähäoireisia, havaitsemattomia tartuntatapauksia. Kiinalaiset ovat tehneet niin paljon testejä, että Aylward arvioi, että käytössä olevat tilastot vastaavat nykytiedoin pitkälti todellista tartuntatilannetta.

Jos WHO:n arvio pitää paikkansa, se tarkoittaisi että hyvin moni joutuisi koronaviruksen takia sairaalaan, mikä aiheuttaisi todella suuren rasituksen terveydenhuoltojärjestelmälle.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin diagnostiikkajohtaja Lasse Lehtonen perusti tiistaina eduskunnan valtiovarainvaliokunnalle antamansa arvion juuri WHO:n lukuihin. Lehtonen laski, että jos Suomen väestöstä 35 prosenttia saisi tartunnan, se tarkoittaisi että noin 96 000 potilasta tarvitsisi tehohoitoa epidemian aikana.

Pitääkö WHO:n arvio paikkansa?

THL:n erikoistutkija Simopekka Vänskä uskoo, että ei.

Hän perustelee asiaa näin:

Kiinassa on testaus painottunut niihin, joilla on vakavia oireita ja jotka ovat joutuneet sairaalaan. Siksi luvut näyttävät niin hälyttäviltä.

Etelä-Koreassa sen sijaan on testattu massiiviset määrät erilaisia ihmisiä.

"Siellä vakavia oireita on ollut aivan eri mittakaavassa kuin Kiinassa."

Jos koronavirus olisi siis niin vakava kuin WHO väittää, sen pitäisi näkyä myös esimerkiksi Etelä-Korean testiluvuissa.

"Toinen perustelu lähtee siitä, että kun Suomeen on tullut koronaviruksen saaneita matkailijoita Italiasta ja Itävallasta, niin eiväthän he ole niiden vakavasti sairastavien eläkeläisten kanssa olleet tekemisissä. Tällaiset tapahtumat tukevat ajatusta siitä, että sielläkin täytyy olla paljon sellaisia tartuntoja, jotka eivät ole vakavia."

Vänskä ei osaa sanoa, mistä WHO:n näkemys johtuu.

"Nyt on kysymys siitä, tekevätkö nämä havaitsemattomat tapaukset koronasta tuplasti lievemmän, vai satakertaisesti lievemmän, vai eivät juuri lainkaan lievemmän, kuten WHO:n lausunto on ymmärretty", Vänskä sanoo.

"On vaikea olla eri mieltä kuin WHO:n johtaja. Mutta sen perusteella mitä Etelä-Korean ja pohjoismaisten matkailijoiden tilanteesta voi päätellä, arvelen, että tilanne on hyvin erilainen."

THL:n on määrä julkaista tällä viikolla tarkempia, dynaamisia malleja koronan leviämisestä Suomessa. Silloin saadaan lisävaloa siihen, miltä tilanne voi Suomessa näyttää.

Keskiviikkona järjestö julkaisi jo yhden ennustemallin koronasta. Se ei siis ole yhtä karkea oletus kuin alkuviikosta julkaistut skenaariot.

Mallin perusteella nyt ilmoitettujen rajoitustoimien avulla koronavirus tartuttaisi alle 42 prosenttia väestöstä, ja epidemia venyisi yli puolen vuoden mittaiseksi. Mallissa ei ole arvioitu sitä, kuinka moni tartunnan saaneista sairastuu tai kuolee.

Koska tartuntojen määrä havaitaan viipeellä, tällä viikolla päätettyjen uusien rajoitusten vaikutus tartuntatilanteeseen selviää vasta tulevina viikkoina.

Toistaiseksi Suomessa ei ole kuollut koronavirukseen vielä yhtään ihmistä.

Tulevat viikot ja kuukaudet osoittavat, miten ärhäkkä viruksesta tulee. Sekä sen, ovatko Suomessa laaditut skenaariot ja mallit osuneet oikeaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tartuntataudit | Kuinka moni joutuu koronaviruksen vuoksi tehohoitoon? THL:n luvut poikkeavat selvästi kansainvälisistä arvioista

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomessa ja maailmalla on etsitty viime aikoina kovassa kiireessä vastauksia siihen, mitä koronaviruksen leviäminen tulee tarkoittamaan ihmishenkinä ja sairastuneiden määrässä. Tauti tarttuu myös oireettomana, ja tartunnasta kuluu jonkin aikaa mahdolliseen sairaalahoitoon joutumiseen. Nyt ympäri maailman yritetään luoda malleja siitä, millainen tilanne tulee olemaan tulevina viikkoina ja kuukausina.