# data[].attributes.body
ti 3.9.2019
Ensimmäinen yliopistoviikko on käynnissä ja tekemistä riittää. Mitä edes tarkoittaa lääkkeet terveydenhuollossa? Tai oikeastaan juuri siitähän meidän koulutuksessa on kysymys. Tulevaisuudessa olemme terveydenhuollon ja varsinkin lääkkeiden asiantuntijoita. Siltikään ekalla katsauksella päähäni ei oikein tullut mieleen mitään. Noh olen kuullut jotain Fimeasta ja Valvirasta. Terveyskeskus, sairaala ja niiden ammatit ja poliisi(?). Onneksi olen täällä oppimassa ja odotankin, että LTH:n jälkeen hahmotan terveydenhuollon kentän eri toimialoineen paremmin.

Kaikki on vielä aika sekavaa, mutta ryhmä ainakin vaikutti mukavalta ja saadaan sillä porukalla varmasti moduulit tehtyä. Toivottavasti muita ei haitannut, että otin tavallaan ohjat käsiini ja ehdotin ensimmäistä lukarin ulkopuolista tapaamista ja johdin puhetta, kun jaettiin jo alustavasti työtehtäviä kaikille. Toivon, että ryhmäläiset sanovat minulle suoraan, jos käytökseni alkaa ärsyttää. Pitääkin vielä mainita, että en loukkaannu, vaikka antaisivat palautetta. Tuntui vain luonnolliselta alkaa höpöttämään ja järkeilemään, kun kaikki olivat yhtä pihalla.

# data[].attributes.body
12.9.2019
Ensisilmäyksellä moduulissa 1 tuntui olevan hirveästi asiaa ja tekemistä. Lähdinkin rauhassa etsimään tietoa apteekkiverkostosta. Se oli helposti ymmärrettävissä, sillä apteekki on minulle tuttu paikka. Sen ympärille rakentuu kuitenkin monia muita toimijoita esim. viranomaisia, terveyskeskuksia ja sairaaloita, kouluja ja tukkuja.

Jaoimme tehtävät ryhmäläisten kesken, kun tapasimme. Seuraavalla kerralla kokosimme terveydenhuollon kentän. Aluksi emme oikein hahmottaneet mihin mikäkin kuuluisi, mutta pohdimme yhdessä ja kaikki toivat omia ajatuksiaan esille. Yhdessä pohtimisen jälkeen saatiin kaikki tahot kartalle mielestämme hyvin. Lääkehuollon toimijoista vaikeimmalta tuntui sosiaali- ja terveysministeriön rooli, hintalautakunta, Valvira ja Fimea. Selvitimme asiaa ja ministeriöhän mahdollistaa koko terveydenhuollon toiminnan päättämällä miten se toteutetaan sekä turvaamalla samat oikeudet kaikille kansalaisille. Valvira ja Fimea taas menivät sekaisin. Kumpi nyt myöntää apteekkiluvan ja kumpi ammatinharjoitusluvan? Molemmilla on jotain valvontatehtäviä, mitäs ne ovat ja miten eroavat? Nämä tuntuivat kaikista hankalilta, joten keskustelimme lisää. Valvira myöntää siis ammatinharjoitusluvan ja Fimea apteekkiluvan. Valviran toimintaan kuuluu paljon muutakin, kuin pelkkä lääkehuolto. Fimean vastuulla on työntekijöiden valvonta ja lääkehoitojen arvointi. Valviran tehtäviin kuuluu lääketurvallisuuden mahdollistaminen. Kun kokoonnuimme palauttamaan moduulia, kävimme kaikki tehtävät vielä yhdessä läpi.

Ryhmässä on mukava oppimisympäristö. Meillä oli rentoa ja hauskaa ja kynnys sanoa oma mielipide oli matala. Ryhmä toimi hyvin ja kaikki tekivät oman osansa tunnollisesti ja huolella. Joku ryhmästä osasi myös selittää aina muille, jos jokin asia oli epäselvä. Eiköhän seuraavatkin moduulit suju reippaasti.

# data[].attributes.body
14.9.2019

Lääkkeen saaminen apteekkeihin voi hyvin kestää ihmiselämän verran. Tiesin jo valmiiksi, että uuden lääkkeen markkinoille tulo on tarkoin säädeltyä ja vie kauan aikaa. Sanoohan sen jo järkikin, että lääkkeen on oltava turvallinen ja tarpeeksi testattu ennen kuin kuluttaja voi sitä ostaa. Minulla ei kuitenkaan ollut mitään hajua, mitä tarkoittaa esim. faasit. Lääkkeen keksiminen, formulaation kehittäminen ja sen saanti ihmiselle sopivaan muotoon vie tovin. Sittenkin on vielä pitkä matka apteekin hyllyyn myyntiluvan ja korvattavuuden hakemisen ja saamisen jälkeen. Lisäksi valvonta jatkuu lääkkeen markkinoille tulon jälkeen koko ajan.

Kesti aika kauan, että saimme ryhmässä lääkkeen elinkaari -tehtävän aseteltua kokonaisuudessaan esille. Faasitkin avautui, kun niistä tiedon etsinyt kertoi muille, että lääkkeen vaikutustapaa, imeytymistä ym. tutkitaan, jonka jälkeen tutkitaan lisää ja laajasti, jotta saadaan selville haittavaikutukset ja vaikutukset pitkäaikaiskäytössä. Myyntiluvan hakemisesta en tiennyt etukäteen oikeastaan mitään. Sekin avautui keskustellessa. Tapoja on useita, osa nopeampia ja osa hitaampia. Yllätyin, että jo hakemusvaiheessa pitää olla suunniteltuna pakkauksen ulkoasu ja siihen tulevat merkinnät. Tuntuu varmaan aika turhauttavalta, jos lääke ei saakaan myyntilupaa jostain muusta syystä ja vaivaa on nähty pakkauksen suunnitteluunkin.

Burana-mainoksen valinta lääkemarkkinointi -tehtävään oli helppoa ja se sopi koko ryhmälle (https://www.youtube.com/watch?v=FvyPoG71ZrQ ). Katsoimme sen läpi useampaan otteeseen yhdessä ja kerta kerralta videosta sai enemmän irti. Mainoksesta heräsi hyvää ja hedelmällistä keskustelua sen eettisyydestä ja tavallaan erikoisuudesta. Voisin kuvitella mainoksen alun perusteella, että se olisi ollut esimerkiksi jonkin urheiluvaatemerkin, sillä siinä oli viitteitä hyvin aktiivisesta, energisestä ja terveellisestä elämästä. Ehkä kuitenkin pienet vastoinkäymiset ja etenkin tuttu Burana-sävelmä paljastivat, että ei puhuta nyt Nikestä. Suomalaisuus ja tietynlainen isänmaallisuus korostui videosta ja mielestäni oli aika mautonta, että kaikki videon henkilöt olivat valkoisia suomalaisen näköisiä henkilöitä. Mainos oli julkaistu Youtubeen kuitenkin 2019 ja nykyään tasa-arvoa korostetaan päivittäin. Luultavasti en olisi saanut mainoksesta läheskään yhtä paljoa irti, jos olisin vain yksin miettinyt sitä. Ryhmässä jokainen toi jotain uutta ja erilaista näkökulmaa pohdintoihin, mitä ei itse ollut ollenkaan ajatellut tai huomannut. Niinpä taas ryhmätyöskentely sujui oikein mukavasti ja leppoisasti. Mielestäni kaikki ovat ryhmässä tasavertaisia ja pystyvät osallistumaan keskusteluun matalalla kynnyksellä ja kaikkien mielipiteet, ajatukset otetaan huomioon.

# data[].attributes.body
20.9.2019
Potilasturvallisuus sanana selittää jo itsensä periaatteessa: potilas + hänen turvallisuus. Kaikkien terveydenhuoltoalalla on tähdättävä siihen, että potilas pysyy turvassa ja hoito on parasta mahdollista. Lääkitysturvallisuus = lääke + sen turvallinen käyttö. Lääkitysturvallisuuden toteuttaa viranomaiset (Valvira, Fimea) valvomalla sosiaali- ja terveydenhuollon alan työntekijöitä. Lääkäreitä, jotka määräävät potilaille lääkkeitä, hoitajia, jotka mahdollisesti antavat tai jakavat lääkkeen sekä apteekin henkilökuntaa, joka varmistaa, että potilaalla on tarpeelliset tiedot lääkkeen oikeasta ja turvallisesta käytöstä. Termeihin tuli hyvin selvyys, kun ryhmässä vielä selitettiin tehtävät ääneen.

Tiedonhaku-tehtävän teimme yhdessä ja varmistimme, että kaikki löysivät mitä pitikin. Jännittää miten sitä tulevissa kirjallisuustöissä osaa tehdä viittaukset oikein. Myös tiedonhaku on vielä vähän epäselvää, mutta kyllä kaiken oppii ajallaan. Sitten kun tulee ensimmäinen tehtävä, jossa tarvitsee PubMediä ja viittauksen tekoa, pitää vaan palata ohjeisiin ja rauhassa yrittää sisäistää.

Tämän moduulin saimme ryhmässä aika nopeasti tehtyä, eikä mitään epäselvää jäänyt ensimmäisistä tehtävistä. Tiedonhaku tuntuu vähän haasteelliselta. Tottakai nyt tutkimus oli helppoa löytää, kun oli annettu avainsanat valmiiksi, joilla se löytyi. Mietityttää, miten itse osaa etsiä artikkeleita/tutkimuksia kriittisesti, jos joskus tarvitsee lähteeksi johonkin kirjallisuustyöhön. Tiedonhakua pitää vielä siis harjoitella ja tutustua PubMediin paremmin.

# data[].attributes.body
10.10.2019
Arvoimme tehtävät ryhmäläisten kesken. Tein tehtävät lääkekorvattavuuteen liittyen. Minulla oli jokin käsitys, mitä korvattavuus tarkoittaa. Tiettyyn summaan saakka Kela korvaa reseptilääkkeitä (tai muita valmisteita), mutta en tiennyt tarkkaa summaa enkä sitä, että korvattavuusluokkia oli useampia eri prosenteilla. 50 e omavastuu vuodessa voi tietysti kirpaista joitakin, mutta ajatellen niitä, joilla lääkkeisiin menisi useita satoja vuodessa tuntuu reilulta, että saa kuitenkin osan rahoista takaisin. Vaikka ennenhän ei ole ollut omavastuuta. Löysin helposti tiedon korvauksista, mutta en ihan heti ymmärtäny viitehintajärjestelmää. Siis lääkäri määrää lääkkeen, josta on olemassa rinnakkaisvalmiste, johon se voidaan vaihtaa? Kutakuinkin näin.

Etsin korvattavuustietoja Terveysportin Lääke ja hinnat -osiosta. Sen käyttö onnistui ongelmitta ja ymmärsinkin, että kaikista lääkkeistä on kirjattu korvattavuustiedot sinne. Valtioneuvostossa siis päätetään sairauksista, joista on mahdollista saada 65% tai 100% korvattavuus. Ja, jos on lääke kuuluu erityiskorvattavien piiriin, sekin kerrotaan ja mikä sairaus siihen edellyttää. Tajusin myös, mitä korvattavuusluokkia esimerkkihenkilöllämme oli, eli mistä lääkkeistä hän saa erityiskorvattavuuden.

Tehtävä, jossa piti arvoida valsartaanin kulutusta rahallisesti ja DDD-arvona jännitti. En  tajunnut aluksi yhtään mitään DDD-arvosta. Löysin kohdan kuitenkin Fimean lääketilasto -julkaisusta ja ihmettelin hetken. Ylempänä olikin selitetty, miten se on laskettu ja onkin promillen osuus väestöstä, joka käyttää lääkettä vuorokausiannoksen verran vuorokaudessa. Kulutus euroissa oli annettu lääketilastossa suoraa, ja teimme pienen prosenttilaskun paljonko kulutus oli kasvanut kolmessa vuodessa.

Kokoonnuimme ryhmän kanssa ja kokosimme vastaukset yhteen. Kaikki selittävät tehtävänsä ja mitä tietokantoja käytti vastausten löytämiseksi. Seurasimme omilta koneiltamme ja varmistimme, että kaikki löysivät tarvitut tiedot. Osalla oli vaikeuksia vastausten kanssa, joten pohdimme niitä yhdessä. DDD-arvoa oli vähän vaikea ymmärtää, sillä sen tiivistetty selitys "määritetty vuorokausiannos" ei ainakaan ensimmäisellä lukukerralla avautunut. Sen sijaan esimerkki lääkärin määräämästä lääkkeestä 5 mg ja 10 mg DDD-arvo on 7,5 mg, mutta kellekään potilaalle ei määrätä 7,5 mg:aa, vaan 5 mg tai 10 mg.

Eri tietokantoja on aika tosi monta. Olenkin nyt surffaillut pitkin poikin terveysportissa. Todella mielenkiintoista päästä käsiksi "ammattilaisten" tietokantoihin. Niistä löytyy hirveästi tietoa ihan kaikesta, mikä tulee liittymään tulevaan ammattiin ja vaikka mitä muuta. En ollenkaan tiennyt ennen tätä moduulia tarkoista Kelan korvausnumeroista, ATC-koodeista, DDD-arvoista. Varmasti ajan kanssa oppii muistamaan joitain ATC-koodit ja onkin hyvä, että nyt kun tarvitsen sellaista, tiedän miten haen ja löydän sen. Moduuli 4 oli kyllä ehdottomasti tähän astisista tehtävostä haastavin ja aikaavievin. Todella tärkeää, että opimme käyttämään tietokantoja ja tämä oli paljon hyödyllisempää, kuin se että joku olisi selittänyt 180 ihmiselle snellu satasessa, että tässä nyt on Lääkkeet ja hinnat -linkki.

# data[].attributes.body
24.10.2019

Menin innoissani ja mielenkiintoa täynnä kuuntelemaan kokemusasiantuntijan luentoa. Aihe oli rankka, mutta sitäkin mielenkiintoisempi. En ole ikinä ollut vastaavalla luennolla ja täytyy kyllä sanoa, että tämä oli tähän asti mieleenpainuvin luento yliopistosyksyltä. Ehkä juuri se, että kaikki vaikeudet kokenut ihminen on itse kertomassa omalla tyylillään ja karismallaan asioiden kulusta oli pysäyttävintä. Sen jälkeen muisti taas olla kiitollinen omasta terveydestä. Ihmisen mieli on siitä kummallinen, että se tarvitsee aina välillä jonkin herättelyn ennen kuin tajuaa, miten hyvin asiat oikeastaan itsellä ovat.

Luento oli raaka ja todellinen kuvaus elämästä, jossa vaikea sairaus on läsnä joka päivä. Sen myötä elämä muuttuu kokonaan ja seurauksia on kannettava koko loppuelämä mukanaan. Kun luennolla puhuttiin rankoista fyysisistä oireista, mitä lääkkeiden mukana tuli, minulle itsellekin tuli paha olo. Ihan fyysisesti vatsassa alkoi vääntää, kun ajattelin ja eläydyin kuvaukseen mukaan. Muutaman kerran meinasin ihan herkistyäkin, kun nainen puhui hiustensa lähdöstä ja siitä, kuinka hänelle jouduttiin tekemään avanteet. Voin vain kuvitella kaipausta ruokiin, joita ei saa enää syödä. Hän sanoi eniten ikävöivänsä jäätelöä. Onneksi kuitenkin koko ajan tulee uusia kasvipohjaisia ruokajuttuja korvaamaan maitotuotteita.

# data[].attributes.body
la 12.11

Nyt jo viimeisessä moduulissa. Itsehoito ja -lääkintä on tuttua, samoin omasta terveydestä huolehtiminen eli omahoito. Ajattelin, että hyvä itsehoitolääke on sellainen, joka ei aiheuta riippuvuutta tai vieroitusoireita. Sen täytyy olla turvallinen niin, että merkittävää haittaa ei tapahdu, vaikka annostus menisi vähän pieleen. Lisäksi on tietysti oltava pakkausseloste. Apteekin hyllyt notkuvat eri vaivoihin tarjolla olevia itsehoitovalmisteita ja henkilökunta osaa neuvoa niiden oikeaa käyttöä. Eli itsehoitolääkkeet ovat kaikkien saatavilla. Riskejä tietysti liittyy, kun on kyse lääkkeistä. Itsehoitolääkkeen käyttäjä saattaa käyttää valmistetta liian pitkään tai ns. turhaan. Lisäksi, jos käytössä on muita (resepti)lääkkeitä, niillä saattaa olla yhteisvaikutuksia, joista lääkkeiden käyttäjä ei ole tietoinen. Olen iloinen, että Suomessa lääkkeet ovat apteekissa eikä niitä ole siirretty ruokakauppoihin. Apteekista saatava neuvonta ja opastus ovat tärkeä osa turvallista itselääkintää. Vähän hirvittää ajatus, että kuka tahansa voisi napata itsehoitolääkkeitä koriinsa leivän ja tomaattien joukkoon.

Apteekkikäynnistä ei jäänyt mikään paras fiilis. Farmaseutti suhtautui jokseenkin välinpitämättömästi. Tuntui, että farmaseutti ikään kuin vähätteli syytäni olla apteekissa kysymässä neuvoa. Tämän jälkeen vahvistui entistä enemmän, että minkälainen en halua olla, kun joskus itse olen työelämässä. Apteekin pitäisi olla matalan kynnyksen paikka pyytää apua ja neuvoja, sillä ei kaikilla ole tietämystä asioista eikä aikaa tai jaksamista etsiä tietoa netistä. Jos on kysyttävää mistä tahansa asiasta, vaikka se kuinka tuntuisi itsestä itsestäänselvyydeltä, pitäisi aina valmis olla neuvomaan ja opastamaan. Moduulista 5 opin ennen kaikkea, juuri sen, että sosiaaliset taidot ja ihmislähtöisyys ja -ymmärrys ovat avainasemassa ammatissamme.

Ryhmätyöskentely sujui jälleen kerran mukavasti. Apteekkikäynnit jaettiin sopivasti viiteen pekkaan ja ideoimme yhdessä mitä kukakin käy kysymässä. Kaikille löydettiin "oikea" vaiva, josta mentiin kertomaan apteekkiin. Apteekkikäynneistä oli mukava keskustella ryhmän kesken ja vertailla saamaamme palvelua. Toisilla oli onneksi paremmat kokemukset kuin minulla.

Etiikka-tehtävissä syntyi hyvää pohdiskelua ja keskustelua. Totesimme Pähkinöitä purtavaksi -julkaisussa kohdassa 4.4 saako lääkettä antaa apteekissa vastoin hätäkeskuspäivystäjän ohjeita, että olisimme kaikki pistäneet EpiPenin henkilöön viivyttelemättä. Vastaus kysymykseen oli kuitenkin jokseenkin ympäripyöreä,  mutta rivien välistä saa sen käsityksen, että EpiPenin olisi voinut pistää. Olisiko tullut jotain seuraamuksia, jos farmaseutti olisi ohjeista huolimatta pistänyt henkilöä? Ei tilanne tietenkään ole hätäkeskuspäivystäjänkään vika, sillä heille on varmasti opastettu miten eri tilanteissa toimitaan. Kuitenkaan hän ei ollut paikalla näkemässä tilannetta (ja ehkä sen vakavuutta). Googlasimme hätäkeskuspäivystäjän koulutuksen ja saimme selville tutkintorakenteen ja sen, että koulutus on 90 op:n laajuinen ja kestää 1,5 vuotta.

# data[].attributes.body
26.11.2019

Aluksi pohdittiin eettisiä ongelmia, mitä tehdä jos alaikäinen tulee ostamaan apteekista neuloja lävistystarkoitukseen. Tietysti olisi hyvä neuvoa menemään lävistäjän pakeille, mutta yläasteen ystäväpiirissäni oli useampia, jotka tekivät itse korviin reikiä. Nuoret saavat kyllä neulat jostain, jos apteekki ei niitä myy. Tietysti ei voi ikinä tietää meneekö neula oikeasti siihen tarkoitukseen vai johonkin muuhun. Toinen eettinen ongelma oli, että voiko humaltuneelle myydä lääkkeitä. Itse myisin sellasia, joita ei alkoholin kanssa voi käyttää väärin ja jos asiakas on muuten asiallinen.

Purkutilaisuus oli mukava ja rento ja kynnys kysyä kysymyksiä muiden tapauksista oli matala. Esitykset oli mukavia ja hyvin positiivisia kokemuksia oli melkein kaikilla. Purkutilaisuuden jälkeen oli fiilis, että kyllä olisi ihan kiva olla apteekissa antamassa neuvontaa. Asiakaspalvelun ja ihmislukukyvyn tärkeys tulevassa ammatissa korostui jälleen. Toivottavasti siis tulevaisuudessa asiakas on tyytyväinen saamaansa palveluun, jos minä satun olemaan vuorossa farmaseuttina. :)