# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Estem vivint una falsa eufòria perquè quan t'apropes al centre t'adones que les coses no estan tan bé" ha apuntat Fernando Hernández Hernández en la conferència 'De què parlem quan ens referim a una educació globalitzada?'. Davant l'atenta mirada del professorat que ahir va reflexionar sobre les diferents qüestions que es van plantejar en la formació 'Globalitzar en l'educació', Hernández ha explicat que el model d'ensenyament ha de canviar perquè "els infants es relacionen amb el món de manera globalitzada i això condiciona el seu desenvolupament". Això, ha afegit, es tradueix a deixar de treballar d'una manera aïllada per fer-ho d'una manera simultània.

Hernández ha explicat que això suposa abandonar l'antic currículum escolar, que fragmenta el coneixement, per començar a treballar amb conceptes claus que el presenten d'una manera més integrada, com per exemple: la natura, la vida, els coneixements o l'ètica, entre d'altres.

Així mateix, ha reivindicat que aquestes idees no són noves, ja que ja van ser formulades durant els anys 80 i 90 però es van "oblidar" a causa de les diferents lleis educatives. Fet que va derivar amb la conseqüència de tenir un sistema que va acabar establint l'"ensenyar a respondre una pregunta" en lloc de l'"ensenyar per aprendre".

Amb l'esperit del tema d'aquesta edició, la força dels equips, Hernández ha remarcat l'importància de construir un projecte comú "apassionant" i obert al món, on hi hagi ponts entre la família, l'escola i la comunitat. A més d'implicar als estudiants en el procés d'aprenentatge i incorporar altres coneixements i sabers.

Tot i les dificultats i reptes que comporta voler transformar l'educació, Hernández ha sigut optimista en les oportunitats que es plantegen. També perquè, ha apuntat, si els mestres no fan els canvis "ningú els farà", tampoc el departament d'Educació. D'aquesta manera, ha animat al professorat a transgredir i crear i, en paraules de Marina Garcés, a "trepitjar i desplaçar els límits".

# data[].attributes.attachment_link.title
Aprendre amb sentit i globalment - Rosa Sensat

# data[].attributes.attachment_link.description
"Estem vivint una falsa eufòria perquè quan t'apropes al centre t'adones que les coses no estan tan bé" ha apuntat Fernando Hernández Hernández en la conferència 'De què parlem quan ens referim a una educació globalitzada?'.

# data[].attributes.body
Organitazió del temps

# data[].attributes.body
Treball en equip

# data[].attributes.body
Avaluació

# data[].attributes.body
Propostes d'aprenentatge

# data[].attributes.body
Espais

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Els llibres de text formen part de moltes discussions als claustres. La conveniència o no d'utilitzar-los porta els mestres a plantejar-se molts interrogants. A Educació Infantil ja són moltes les escoles que treballen sense llibres de text. Es tracta d'un cicle on no hi ha tantes pors a no complir amb el currículum. On es prioritza que l'alumne tingui ganes d'aprendre, que estigui motivat i per aconseguir-ho és sempre més fàcil quan no hi ha llibres de text que marquin una rutina de treball. Treballar sense llibres de text dóna llibertat d'acció, tant per part dels mestres com dels alumnes, dóna la possibilitat de treballar per projectes on totes les àrees estan globalitzades i les activitats estan pensades des de les competències. Treballant per projectes és més fàcil tenir en compte el potencial de cada alumne a través de les intel·ligències múltiples. Treballant sense llibres de text s'aconsegueix potenciar el treball en petit grup, el treball cooperatiu i s'aconsegueix que l'infant tingui estratègies suficients per resoldre els problemes de la vida quotidiana. La possibilitat de manipular i experimentar sempre és més gran i els resultats més satisfactoris per les dues parts. A primària són menys escoles les que s'atreveixen a no utilitzar el llibre de text, però per sort cada vegada n'hi ha més. L'escola Marta Mata de Vilanova del Camí n'és un exemple i en el següent vídeo ens expliquen com treballen per aconseguir-ho.

Treure els llibres de text comporta un canvi de metodologia important, però el canvi es pot anar fent a poc a poc, començant per baix, i, segurament els bons resultats seran els que animaran a tots els mestres a tirar-ho endavant. A les vostres escoles treballeu amb llibres de text? Què en penseu?

# data[].attributes.attachment_link.description
Els llibres de text formen part de moltes discussions als claustres. La conveniència o no d'utilitzar-los porta els mestres a plantejar-se molts interrogants. A Educació Infantil ja són moltes les escoles que treballen sense llibres de text. Es tracta d'un cicle on no hi ha tantes pors a no complir amb el currículum.

# data[].attributes.attachment_link.title
Documental - Educación Emocional (Sub en español)

# data[].attributes.attachment_link.title
Nou video de l'Escola - Escola dels Encants

# data[].attributes.attachment_link.description
A partir d'avui, per presentar l'escola tenim disponible un nou vídeo que la ha elaborat la Comissió de comunicació i participació. S'hi explica com s...

# data[].attributes.attachment_link.title
30 minuts Una altra escola_CEIP El Martinet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Zoom

Fa pocs dies ens assabentàvem que li han concedit el premi "Príncipe de Asturias" en Ciències Socials 2011 a Howard Gardner.

En Gardner és un psicòleg de gran repercussió en el món científic per la seva aportació en el camp de la intel·ligència.

Fins fa 28 anys només es considerava que les persones eren intel·ligents si destacaven en matemàtiques o lingüística. Hi havia test psicotècnics que només mitjançant proves numèriques o lògiques sentenciaven als escolars com "tontos"o "llestos". El més curiós del cas, però és que en el grupet dels "tontos" (i perdó per l'expressió) hi havia grans atletes, artistes, actors, comunicadors...

L'any 1983 en Gardner va redefinir el concepte d'intel·ligència.

La primera novetat va ser entendre-la com una capacitat, el que permet que sigui dinàmica i modificable amb el temps.

La segona fer-hoen base a tres conceptes: capacitat de resoldre problemes reals, capacitat de crear productes efectius i potencial per trobar o crear nous problemes.

D'aquest paradigma es van desenvolupar la teoria d'intel·ligències múltiples. El que ve a dir és que hi ha tipus diferents d'intel·ligència i que cada persona pot destacar més en unes o altres.

Fins ara se n'han definit 8:

1.Visual-Espacial: tenen capacitat per representar i percebre el món de manera exacta. Els nens amb aquesta intel·ligència destacada aprenen millor amb imatges, tenen una gran facilitat per dibuixar i pintar.

2. Verbal-lingüística: pensen en paraules, tenen gran capacitat de comunicar-se oralment o per escrit. Tenen un vocabulari extens i ric i són bons en ortografia.

3. Naturalista: gaudeixen dels animals i la natura. Aprenen mitjançant la classificació i l'odre i tenen una capacitat increïble d'observació.

4. Lògica matemàtica: tenen un pensament abstracte, són bons resolent problemes numèrics i que requereixen de raonament lògic.

5. Interpersonal: són persones amb facilitat per ser líders, guiar els seus companys per a resoldre un problema comú. Tenen facilitat per fer i mantenir amistats.

6. Intrapersonal: solen ser introspectius i solitaris. Tenen una gran capacitat de reflexió i d'auto-coneixement.

7. Corporal: són actius, es comuniquem mitjançant el seu cos i el moviment. Són grans ballarins iesportistes. Tenen una gran capacitat de coordinació.

8. Musical: gaudeixen de la música els sons, tenen una especial sensibilitat per entendre el llenguatge musical.

Zoom

Segur que a mesura que llegíem aquestes descripcions ens venien al cap algunes persones que encaixaven perfectament amb el perfil i d'igual manera pot passar amb els nostres fills.

Potser als nostres petits no els agrada resoldre problemes de matemàtiques o llegir però són molts bons jugant a futbol o pintant. No vol dir que siguin menys intel·ligents o que no puguin ser persones d'èxit a la vida, tot el contrari.

El nostre sistema educatiu està molt enfocat en "potenciar" certs tipus d'intel·ligències i deixa gairebé oblidades unes altres.

És un problema que com a pares pot preocupar-nos i que avui per avui té difícil solució, però el que podem fer per els nostres fills és valorar-los pel que són.

Emfatitzar en aquelles coses que se li donen bé, positivitzar-ho i sobretot entendre'ls.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fa pocs dies ens assabentàvem que li han concedit el premi "Príncipe de Asturias" en Ciències Socials 2011 a Howard Gardner. En Gardner és un psicòleg de gran repercussió en el món científic per la seva aportació en el camp de la intel·ligència.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El divendres 26 d'abril tots els nens i nenes de 3r vam anar d'excursió al Cim d'Àligues a Sant Feliu de Codines.
La primera activitat va ser l'itinerari forestal ens van explicar aspectes generals de fauna i flora, diferents espècies d'ocells del bosc... Seguidament vam fer una visita a la zona de les aus on ens van explicar característiques de les aus rapinyaires i les vam poder observar de més a prop. Després de la visita ens vam situar a l'amfiteatre on vam poder gaudir i observar les diferents aus com volaven.
Per finalitzar després de dinar tots els alumnes van poder realitzar una gimcana relacionada amb tota la informació que ens havien explicat el llarg del matí.
D'aquesta manera vam poder donar per tancat el nostre projecte de coneixement del medi natural sobre les aus. Ens ho vam passar d'allò més bé!!!

Podeu veure més fotos clicant aquí.

# data[].attributes.attachment_link.description
El divendres 26 d'abril tots els nens i nenes de 3r vam anar d'excursió al Cim d'Àligues a Sant Feliu de Codines. La primera activitat va ser l'itinerari forestal ens van explicar aspectes generals de fauna i flora, diferents espècies d'ocells del bosc...

# data[].attributes.headline
David Bueno, cal ensenyament emocional a les escoles.

# data[].attributes.subject
David Bueno, cal ensenyament emocional a les escoles.

# data[].attributes.attachment_link.title
David Bueno: "En los colegios los maestros deben ser, sobre todo, enseñantes emocionales"