# data[].attributes.body
Der dyrkes majs, ris, hvede og grøntsager til hjemmemarkedet og bomuld, kaffe, tobak og bananer til eksport. Som i andre latinamerikanske lande er fordelingen af jorden skæv og udgør et problem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Størstedelen af Mexico består af en central højslette omgivet af bjergkæder, Sierra Madre Occidental mod vest og Sierra Madre Oriental mod øst.

Plateauet rummer flere afløbsløse bækkener; nogle af disse har en frugtbar jordbund af vulkanske nedbrydningsprodukter, mens andre er dækket af sand og saltsumpe.

Den sydlige del af højsletten er præget af vulkanske landskaber fra Tertiærtiden. Her ligger to rækker af vulkaner med bl.a. Mexicos højeste bjerg, Citlaltépetl (5700 m). Enkelte vulkaner, bl.a. Popocatépetl, er stadigvæk virksomme. Kratersøer og lavastrømme er karakteristiske elementer i dette område.

Syd for vulkanerne danner den smalle Tehuantepec-tange en naturgeografisk, men ikke statsretlig grænse mellem Mexico og Mellemamerika. Landets sydligste del udgøres mod vest af et højland, der geologisk knytter sig til Cordillererne, og mod øst af den lave kalkstenshalvø Yucatán. Store dele af lavlandet langs Den Mexicanske Golf består af sumpe og laguner.

Klima

Klimaet er i højlandet overvejende subtropisk, mens kystegnene og lavlandet i øvrigt har tropisk klima. Lokalt taler man om fire klimazoner: Tierra caliente ('det varme land') ligger mellem havet og 750 m, tierra templada ('det tempererede land') ligger mellem 750 og 1800 m og omfatter det meste af centralplateauet med landets befolkningsmæssige, økonomiske og kulturelle tyngdepunkt, tierra fría ('det kolde land') op til 3600 m med frost i vintermånederne og endelig tierra helada ('det frosne land') på de højeste bjergtoppe med polarklima.

Mod nord er vejret præget af stabile højtryk, og flere områder har årsnedbør under 100 mm og ørkenvegetation. Over de østlige og sydlige egne blæser passatvindene ind fra Den Mexicanske Golf og Det Caribiske Hav, og her er årsnedbøren op til 3000 mm. Om sommeren optræder tropiske orkaner her. Det centrale plateau og lavlandet ved Stillehavet har sommerregn.

Befolkning

Fra 1970 til 1996 fordobledes folketallet. Fødselsoverskuddet var i 1965 3,5% årlig, men er siden faldet til nær 2%, hvilket dog fortsat er højere end i de fleste lande i regionen. Både fødsels- og dødsraten er faldende; det skyldes bl.a. afvandringen fra landbruget og forbedringer på sundhedsområdet. Også den statslige familieplanlægningspolitik har i mange år søgt at mindske fødselstallet.

Skarpe etniske grænser mellem befolkningsgrupper er svære at drage, men ca. 60% er mestizer, 30% indianere og 10% hvide. Tidligere forsøgte skiftende regeringer at "mexicanisere" de ikke-spanske kulturer, der blev betragtet som tilbagestående og som hindringer for udvikling og national enhed. Det skete uden større held, og siden 1982 har den officielle politik været "kulturel pluralisme" med bl.a. to-kulturel undervisning og større lokal selvbestemmelse.

Siden 1950'erne har det oprindelig landbrugsdominerede land været præget af vandringer fra land til by, og i dag bor 70% i byerne. Samtidig har der været stor udvandring til USA, hvor der er registreret 17 mio. mexicanere plus skønsmæssigt 3 mio. illegale indvandrere.

Beskæftigelsesmulighederne i de mexicanske byer har ikke kunnet følge med land-by-vandringen, så arbejdsløsheden er stor. Både hjemme og ude udgør de underbeskæftigede mexicanere en stor arbejdskraftreserve med lav status.

Erhverv

Landbrug. 12% af arealet er opdyrket, og heraf er hen ved en tredjedel kunstvandet. Hovedparten af agerjorden findes på det centrale plateau, hvor sommerregnen er stabil og jorden frugtbar.

Der dyrkes majs, ris, hvede og grøntsager til hjemmemarkedet og bomuld, kaffe, tobak og bananer til eksport. Som i andre latinamerikanske lande er fordelingen af jorden skæv og udgør et problem.

Den ulige fordeling blev skabt i kolonitiden, hvor spanierne fordrev indianerne fra de gode jorder til de mere marginale. Efter uafhængigheden blev jorden privatiseret, eksproprieret og solgt. Mange udlændinge, især nordfra, købte jord og anlagde store kvægfarme og plantager med bl.a. kaffe, sukker, sisalagaver, kakao og bomuld.

Ved revolutionen i 1910 var 40% af Mexico underlagt storgodser, mens 96% af landbefolkningen ikke ejede jord. Et af revolutionens resultater var en jordreform, og i 1940 udgjorde de jordløse bønder 36%. Siden er det gået trægt med opfølgning af reformen.

Mangelen på jord og den stigende fattigdom var og er baggrund for vandringen til byerne; i 1980'erne ankom alene til Mexico City 700.000 indvandrere om året. Også den fortsatte uro i den sydlige delstat Chiapas skyldes i høj grad ejendomsforholdene til jorden.

Landbruget spillede en ikke uvæsentlig rolle i landets industrialisering. Landbrugseksporten skaffede valuta til landet, og gennem mekanisering blev der frigjort arbejdskraft til industrien, samtidig med at erhvervet kunne producere billige fødevarer til den voksende bybefolkning.

Staten investerede i kunstvandingsanlæg og støttede produktionen af eksportafgrøder med kreditter. Sammen med Rockefeller Foundation udvikledes højtydende majs- og hvedesorter til det, der senere kom til at hedde den grønne revolution.

Resultatet blev en forstærkning af skævhederne med på den ene side markedsorienterede store bedrifter og på den anden side en bondesektor med småbrug, fortrinsvis på de marginale jorder.

Den økonomiske udvikling skabte en voksende middelklasse, og dennes øgede efterspørgsel på kød medførte en vækst i husdyrbruget, der mange steder er i direkte konkurrence med agerbruget om jorden. Mexico er nu importør af basisfødevarer som majs, soja og mælkepulver. I alt findes endnu 28% af arbejdsstyrken i landbruget, men sektoren bidrager kun med 8% af BNP.

Minedrift og olie. Historisk var Mexico kendt for sin kolossale mineralrigdom, og mange af minerne har været i drift siden den spanske erobring. Zink, bly og kobber udgør 75% af metaludvindingen; hertil kommer verdens største sølvproduktion foruden molybdæn, antimon og kviksølv.

Vigtigere er dog olie- og naturgasfelterne, som især ligger ved Golfkysten og offshore. Forekomsterne blev nationaliseret i 1938 og har været en vigtig faktor i landets industrielle vækst. Med de stigende oliepriser i 1970'erne blev efterforskningen intensiveret, og store nye felter blev fundet. Siden har Mexico placeret sig som verdens 5.-6.-største olieproducent.

Olien satte gang i udviklingen, men det skete for lånte penge, og væksten var ujævn. Der blev bygget olieraffinaderier, rørledninger og petrokemisk industri, men fortsat eksporteres meget af olien som råolie. Store dele af eksportindtægterne går til afdrag og renter på lån, og meget er forsvundet i landets omfattende korruption.

I 1982 standsede Mexico sine udlandsbetalinger i et omfattende økonomisk sammenbrud med en udlandsgæld blandt de største i verden. Baggrunden var lave oliepriser, og konsekvenserne var mærkbare for store dele af befolkningen.

Industrien (inkl. oliesektoren) beskæftiger 11% af de erhvervsaktive og bidrager med 29% af BNP. En meget stor del er lokaliseret omkring Mexico City og i mindre omfang Monterrey.

Vigtige brancher er jern og stål, tekstiler, kemisk industri, cement og fødevarer. I 1965 blev der oprettet langs grænsen til USA med tilbud for udenlandske investeringer. Produktionen er eksportrettet, teknik og halvfabrikata importeres, mens arbejdskraften er mexicansk.

Med frizonerne søgte man at mindske arbejdsløsheden i grænseområderne, stoppe den illegale emigration, indlede en decentralisering og øge statsindtægterne.

Med krisen i 1980'erne ændredes industripolitikken. Beskyttelsestold blev afviklet, og strategien med at opbygge importsubstituerende virksomheder blev erstattet med en satsning på eksportindustri. Etableringen af det nordamerikanske fællesmarked, NAFTA, i 1994 havde en nødvendig forudsætning i denne ændring af politikken.

Turisme, især fra USA er en vigtig indtægtskilde. På kysten findes store turistcentre som Acapulco, Puerto Vallarta og Cancún, der tilbyder solrigt klima og badestrande. De præcolumbianske centre i den sydlige del af landet rummer store kulturskatte og tiltrækker et stigende antal nordamerikanere og europæere. Hertil kommer flere grænsebyer, der fungerer som udflugtsmål fra Californien og Texas.

Læs mere om Mexico.

Judy Lyster Sørensen, Per Nielsen: Mexico - geografi i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 25. marts 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=124968

# data[].attributes.attachment_link.title
Mexico - geografi | Gyldendal - Den Store Danske

# data[].attributes.attachment_link.description
Størstedelen af Mexico består af en central højslette omgivet af bjergkæder, Sierra Madre Occidental mod vest og Sierra Madre Oriental mod øst. Plateauet rummer flere afløbsløse bækkener; nogle af disse har en frugtbar jordbund af vulkanske nedbrydningsprodukter, mens andre er dækket af sand og saltsumpe.

# data[].attributes.headline
Hvad hvis infrastrukturen i landet brød sammen i en længere periode

# data[].attributes.subject
Hvad hvis infrastrukturen i landet brød sammen i en længere periode

# data[].attributes.body
Det betyder meget for Mexicos kommunikation med udlandet. Deres eksport bliver nærmest afskåret og landets produktion kommer i overskud. Det betyder så at der er ikke nogen, som vil købe det udefra, for infrastukturen er brudt sammen. Priserne på de producerede varer er faldet og landets egen indbyggere kan købe varene for billigere penge. Det kaldes så for deflation. Det er så farligt, for at landet kommer i økonomiske kriser.

For eksempel eksporterer mexico virkelig meget bomuld, tobak, kaffe til USA. Hvis Mexicos infrastruktur bryder sammen der i en længere periode, betyder det

# data[].attributes.body
c.

# data[].attributes.body
https://www.globalis.dk/Lande/Mexico

http://denstoredanske.dk/Geografi_og_historie/Syd-_og_Mellemamerika/Mexico/Mexico_(Landeartikel)

http://mexico.um.dk/da/eksportraadet/mexico-som-marked/sektorer-i-fokus/landbrug-og-foedevarer/

# data[].attributes.body
a. for at kunne dyrke bomuld er der visse krav som skal opfyldes at tempetaturen osv: se billedet.
b.

# data[].attributes.body
Blandt de 15 stærkeste økonomier i verden. Mexico har en åben markedsøkonomi og er det land i verden med flest frihandelsaftaler

# data[].attributes.body
a. Mexico har disse råstoffer: Jern, guld, bomuld, fisk, regnskove, olie og sølv. Det har den sammenhæng med produktionen at råstofferne bliver omdannet til andre effektive varer som eksporterer det til andre lande, der har brug for varerne/råstofferne. Landet er verdens største producent af sølv og verdens  5. største olieproducent.

b.

c. Klimaet er i højlandet subtropisk, hvor i lavlandet er det mere et tropisk klima. Der er så tale om fire klimazoner. Det varme, der ligger lavlandet det, det temperede, der så ligger på højlandet. Når Mexico, så rammer
vintermånederne er der tale om det kolde ved det lavt liggende og det frosne ved højlandet ved fx. bjerge osv.

d. Landskabet er præget af vulkanske landskaber ved den sydlige fra noget der hedder tertiærtiden, hvor der så ligger Mexicos højeste bjerg Orizaba er 5700m høj.
Der er regnskov og der ligger lavt ved kysterne og højt ved centrum.

# data[].attributes.body
a.