# data[].attributes.headline
Luther: Alterets sakramente (Den lille Katekismus

# data[].attributes.subject
Luther: Alterets sakramente (Den lille Katekismus

# data[].attributes.body
1) Teksten er henvendt til protestantiske familier.

2) Teksten er opstillet med spørgsmål og svar for at gøre budskabet om nadveren så tydeligt som muligt.

3) Den centrale pointe er at protestanterne opnår syndernes forladelse gennem nadveren

# data[].attributes.body
1. Guds retfærdighed kommer ved tro på Jesus Kristus for alle, som tror. Der er ingen forskel, om du er pave eller bonde.

2. 4 spørgsmål...

Lov = Moses Lov er bl. a. på de 10 bud og syndserkendelse.

Skyld = At stå strafskyldig over for Gud.

Guds retfærdighed = Er tro på Gud... og det samme som vers 22.

Tro = Nåde, håb og herlighed.

# data[].attributes.headline
4. Den store bondekrig og luthers samfundssyn (s. 10-11)

# data[].attributes.subject
4. Den store bondekrig og luthers samfundssyn (s. 10-11)

# data[].attributes.body
1. uroen som opstod som følge af reformationen, man fordrev munkene fra klosterne og ophævede bispe-embedet og præsternes cølibattvang. uroen kommer af at hele den "hverdag" folk kendte til ikke længere kunne fungere.

2. i år 1525 brød den store tyske bondekrig ud. årsagen til dette var fyrsternes stigende udbytning af bønderne som følge af pris-revolutionen. ( inflationen som kom af prisrevolutionen skabte store opdagelser og udhulingerne af pengenes købekraft som især ramte bønderne og arbejderne, da de ikke kunne nyde godt af handelsopsvinget).

bønderne forlangte at skatteafgifter skulle nedsættes, at hoveriet og arbejdspligten blev reduceret samt at livsegenskabet blev ophævet og endvidere ville de selv vælge deres præst.

3. Luther forholdte sig roligt i starten da han opfordrede fyrsterne til at være åbne overfor deres bønder (luther var forstående for bønderne) da bønderne ikke ville indgå forlig med fyrsterne vendte luther sig mod bøndernes oprør.
Disse gentagne krav på mere og mere er det der ændrer luthers samfundsopfattelse.

# data[].attributes.headline
3. Luther i Worms og på Wartburg (s. 8-10)

# data[].attributes.subject
3. Luther i Worms og på Wartburg (s. 8-10)

# data[].attributes.body
3. LUTHER I WORMS OG PÅ WARTBURG (s. 8-10)

1. Kejseren indkaldte Luther til en rigsdag, hvor kejseren og fyrsterne endelig skulle afgøre Luthers skæbne. Men da kejseren er katolsk, håbede han, at Luther ville bøje sig for presset med ønsket om, at han ville opgive sine tanker og skrifter.
2. Rigsdagen i Worms skulle afgøre Luthers skæbne, og kejser og Pavekirke håbede, at Luther ville bøje sig for presset, men
nej. Luther ville heller have skåret alle sine hoveder af hvis han havde 1000 hoveder, end at afsværge sine tanker og brænde sine skrifter. Den endte med at Luther blev fredløs og retsløs.

3. Ingen måtte huse ham eller give ham mad eller bistå ham på nogen måde. På vej til fods fra Worms blev Luther omringet af en skare mand, som bragte ham i skjul på borgen Wartburg.

# data[].attributes.body
1) de 95teser i 1517 var en protest mod afladshandlen. Betydningen for dette var bruddet med pavekirken og skabelsen af en ny kirkelig retning.

2) Luthers kamp for sjælefred handlede om at det ikke var gode gerninger der frelse en, men troen på Guds nåde som var frelsende.

3) Luther kritiserede den katolske kirke ved at fornægte både pavens og kirkeforsamlingens eneret til at fortolke biblen. den enkelte kristen måtte selv dømme ud fra skrifternes ord. (mellemledet mellem Gud og den der skulle frelses "fjernes", så der er kontakt mellem Gud og den troende) Kirkens svar var at paven gav Luther 60 dage til at fornægte sine anskuelser, ellers ville han blive udstødt af kirken.

# data[].attributes.headline
1. Den katolske kirkes magt (s. 3) Helena, Koral, Kasper og Stine

# data[].attributes.subject
1. Den katolske kirkes magt (s. 3) Helena, Koral, Kasper og Stine

# data[].attributes.body
1. Kirken spillede dengang en central rolle i menneskernes liv. Det var kirken der satte normerne for, hvordan man tænkte og handlede.

2. Tilbage i middelalderen, ejede kirken (de gejstlige) størstedelen af jorden, hvilket gjorde dem til en stor økonomisk faktor.
- De gejstlige stod også på en stor del af pengene, da mange mennesker betalte aflad for at få syndsforladelse.

3. Afladshandel var en form for betaling til kirken, hvortil man kunne betale for at undgå at komme i skærsilden, eller i hvert fald forkorte tiden deri.
- kirken brugte afladshandlen til at betale for deres store kirker - Peterskirken - Pengene gik ikke alene til opførelsen af kirker, men også som "løn" til de gejstlige.

4. Ærkebiskop Albrecht Mainz tog 50% af de tyske afladspenge selv.
- Dominikanermunken Johan Tetzel var administrator for den tyske afladshandel, hvis "virksomhed" sandsynligvis var den direkte grund til Luthers opgør med pavekirken