# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor rollespil?

På Aalborg Universitets Center For Applied Games Research (CEAGAR) har man gennemført forskningsprojektet "Rollespil som motiverende og kreativ læringsplatform", der på folkeskoleplan undersøgte rollespil i undervisningen. Der fandt man bl.a. ud af, at rollespil er særdeles velegnet til at etablere indre motivation for et givent stof, tilskynder til kreativ faglig problemløsning og generelt styrker den faglige indlæring. Selvom resultaterne ikke kan overføres direkte til en gymnasiesammenhæng, er der dog meget der tyder på, at der er gode grunde til at anvende rollespil i undervisningen.

Den historiske ramme

Når du selv skal i gang med at designe et rollespil, er det vigtigt først at beslutte dig for, hvad eleverne læringsmæssigt skal have ud af det. Herudfra vælger du den historiske ramme, som rollespillet skal foregå i. Her er det godt at lede efter en ramme, hvor der er indbygget en konflikt eller dilemmaer - f.eks. forhandlingen af freden efter 1. Verdenskrig, Cubakrisen eller diskussion om kvinders stemmeret op til 1915.

Når du har valgt den historiske ramme, skal du gøre konflikten eller dilemmaerne konkrete ved at centrere dem om en række konfliktpunkter. De kan med fordel udformes som en serie spørgsmål, som man skal tage stilling til, og hvor svarene vil være præget af ens historiske, politiske, kulturelle eller personlige baggrund - f.eks. i forbindelse med 1. Verdenskrig-spørgsmål som "Hvem var skyld i krigen?", hvor den franske repræsentant ville mene, at krigen skyldes tysk aggression, hvorimod den tyske ville mene, at der var et fælles ansvar for krigens udbrud. Medtænk her det læringsmæssige sigte, som du lagde dig fast på - og prøv at udforme konfliktpunkterne, så de tilskynder til tilegnelse af det.

Rollerne

Nu skal du udforme rollerne. De skal helst være konkrete aktører i forbindelse med den historiske ramme, du har valgt - prøv at sigte efter ca. fire roller. Fx ift. 1. Verdenskrig: Brockdorff-Rantzau, Lloyd George, Woodrow Wilson og Georges Clemenceau. For hver rolle udformer du et papir, hvor du beskriver rollens navn, alder, og evt. personlighed og kort baggrund. Derudover beskriver du rollens positioner og mærkesager i forbindelse med konfliktpunkterne - hvad er rollens bud på en løsning af dem? Skriv gerne her i udfoldede argumenter, der bærer præg af rollens baggrund, og som er lette at bruge i en forhandling. Prøv derudover at finde materiale til hver rolle - det kan være kort, lovuddrag, taler eller andet, der kan bruges i rollespillet og senere efterbearbejdes i undervisningen.

Forhandlingen

Nu er vi kommet til afviklingen af rollespillet. Husk her, at rollespillets formål ikke er at eleverne skal genopføre en historisk begivenhed, men at leve sig ind i roller og agere realistisk på baggrund af dem. Det er derfor ikke meningen, at eleverne på forhånd er blevet grundigt undervist i netop den situation, som rollespillet tager udgangspunkt i - det kan faktisk være en direkte forhindring for rollespillets dynamik og elevernes indlevelse.

Før rollespillet tildeles hver elev en rolle, evt. som del af lektien til lektionen. Som lærer er det en god ide at indlede afviklingen af rollespillet med at præsentere settingen, så eleverne bliver grebet af den, og får lyst til at kaste sig ud i rollespillet - tænk her i at begrunde, hvorfor netop denne situation er særlig vigtig, og brug gerne pathos-præget tale. Herefter falder rollespillet i tre dele:

1. Først en strategirunde af ca. 15 minutter, hvor alle elever med den samme rolle mødes og diskuterer strategi i forhold til konfliktpunkterne.

2. Derefter en forhandlingsrunde af ca. 45 minutters varighed, hvor eleverne ud fra en matrixstruktur mødes på tværs af rollerne, således at der er en af hver rolle til stede i hver gruppe. Matrixgrupperne skal nu komme til enighed om konfliktpunkterne og nedskrive det på et papir - f.eks. i form af en fredstraktat, et lovforslag eller andet, der passer med den historiske ramme. Papiret skal være underskrevet af hvert gruppemedlem - hvis gruppen ikke når til enighed, har den som helhed fejlet.

3. Til sidst vil der være en præsentationsrunde af ca. 30 minutters varighed, hvor hver gruppe kort præsenterer deres resultat, og hvor resten af klassen har mulighed for at stille spørgsmål til det.

Ud af illusionen

I modulet efter rollespillet finder den vigtige afsluttende refleksionsfase sted. Her sættes oplevelserne i rollespillet i relation til den historiske virkelighed - altså: Hvad skete der i virkeligheden? Fasen er vigtig for fagligheden af rollespillet, da den klart skal følge op på det læringsmæssige sigte for rollespillet, og derved gøre rollespillet til mere end blot en sjov oplevelse.

Kreditering

Henrik Tuxen, Rungsted Gymnasium

# data[].attributes.attachment_link.title
Rollespil i historieundervisningen - HF | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Variér din undervisning med rollespil. I de senere år er bevidstheden om affektive elementers betydning for læring steget. Her får du redskaber til at afvikle rollespil på ca. to moduler.

# data[].attributes.headline
EU i historisk perspektiv - 1972 og 1992

# data[].attributes.subject
EU i historisk perspektiv - 1972 og 1992

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har udviklet fire rollespil, hvor eleverne får lov til at agere politikere for en dag. Spillet om EU's fremtid, Spillet om EU-Parlamentet, Bordering Brexit samt Kampen om klimaet.
EU står overfor mange svære udfordringer, og dine elever kan nu prøve at være en del af løsningen. Rollespillene henvender sig både til folkeskolen og til gymnasiet. Varigheden er 5 lektioner á 45 min og fungerer bedst med 55 til 110 deltagere.

Spillene kan downloades gratis her på siden, men klima- og fremtidsspillene findes også i en trykt udgave, som kan købes for 800 kr.
Du kan også få DEO ud på din skole, hvor vi gennemfører spillet sammen med jer. Det koster 5.000 kr + transport fra København. Overskuddet går ubeskåret til at udvikle nye aktiverende og aktuelle undervisningsmaterialer om EU.

Gå på opdagelse i vores fire store rollespil herunder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi har udviklet fire rollespil, hvor eleverne får lov til at agere politikere for en dag. Spillet om EU's fremtid, Spillet om EU-Parlamentet, Bordering Brexit samt Kampen om klimaet.EU står overfor mange svære udfordringer, og dine elever kan nu prøve at være en del af løsningen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historielærer Benjamin Rostgaard bruger ofte rollespil i sine klasser. Den scenariedidaktiske tilgang giver eleverne mulighed for at forstå, hvordan historiske personer har tænkt, oplever han.

SHvordan skal grænserne trækkes mellem Tyskland og Danmark efter 1. verdenskrig?

Genforeningen er klassisk stof at tage fat på i folkeskolens historieundervisning.

Men går man til det med det almindelige udgangspunkt i elevernes liv og forsøger at få dem til at forstå, hvordan man tænkte i 1920, kan de let sidde tilbage med en opfattelse af, at folk i gamle dage var lidt dumme og tænkte lidt simpelt.

Sætter man derimod eleverne i gang med et scenariedidaktisk rollespil, får de nuancer, perspektiver og en anden historisk erkendelse, fortæller historielærer Benjamin Rostgaard.

"Rollespil er unikt, fordi det tvinger eleverne ind i hovedet på de mennesker, der levede dengang. Alle elever får deres egen rolle. De får hver et rollekort med fem til ti bulletpoints med kerneområder, de står på, og så motiverer de sig selv til at bringe argumenter i spil. Det træner eleverne i perspektivskifte og får dem til at se på historien fra et historisk perspektiv i stedet for et nutidigt. Det gør, at de pludselig forstår, hvorfor man handlede, som man gjorde", fortæller han.

Benjamin Rostgaard har undervist i historie, samfundsfag, religion og idræt de seneste syv år på Brønshøj Skole.

Sideløbende har han været med i en række projekter hos LøkkeFonden og Egmont Fonden, og så har han afprøvet en række færdige og halvfærdige forløb med rollespil i sine klasser.

"Rollespilsteorien er bygget op om computerspilsteori, og når du lander et argument i en debat, kan du opleve følelsen af at lykkes, den samme følelse, som når du klarer en opgave i et spil eller deltager i en konkurrence. Det rammer eleverne på en særlig måde", fortæller han.

Samtidig oplever Benjamin Rostgaard, at han som lærer kan engagere alle elever og differentiere undervisningen på et helt andet plan, end han kan i almindelig tavleundervisning.

"Når jeg står ved tavlen, får jeg måske reelt talt med ti elever, som markerer i løbet af en time. I rollespil har alle deres egne roller og deltager ud fra det udgangspunkt, og hvis en elev har svært ved at italesætte en rolle, så er det let for læreren at spotte og hjælpe den enkelte videre".

Som lærer kan Benjamin Rostgaard også nemt give eleverne opgaver med forskelligt fagligt niveau eller roller, der lægger op til at tage et større eller mindre ansvar i diskussionerne, hvilket han ser som en vigtig del af elevernes dannelse. At kunne styre en debat, når man går i 8. eller 9. klasse, kræver overblik, struktur, situationsfornemmelse og en sans for det sociale sammenspil, og det træner deres sociale kompetencer.

Selvfølgelig er det krævende

Når man arbejder scenariedidaktisk, skal man være opmærksom på det fysiske rum, fortæller Benjamin Rostgaard. Hvis man bliver i klassen, kan bare det at ændre på opstillingen af stole have en betydning, så man afspejler den situation, man spiller.

Benjamin Rostgaard er ikke i tvivl om, at det giver hans elever en anden forståelse af historien.

"De bliver tvunget ind i en kreativ proces, hvor de skal bruge sig selv. Man trækker elevernes livsverden og udgangspunkt ind i rollespillet, og deres kreative produkt bliver et psykisk produkt, fordi de forstår, hvordan andre har tænkt".

Han har arbejdet med septemberforliget, industrialiseringen, EU, slaveri, kolonisering og bådflygtninge, og jo flere gange han og eleverne prøver det, jo nemmere bliver det.

"Selvfølgelig kræver det mere af mig som lærer, end hvis jeg bare bad dem læse en tekst, for jeg skal være på hele tiden og være djævelens advokat. Nogle gange bliver de dybt provokerede eller stopper og reflekterer over, at de selv mener det modsatte. Det kræver som lærer både planlægning, at man kan give slip, og at man er parat til at prøve noget nyt. Men udbyttet er også et helt, helt andet".

# data[].attributes.attachment_link.title
Scenariedidaktik i historie: Aktiverer eleverne i rollespil

# data[].attributes.attachment_link.description
SHvordan skal grænserne trækkes mellem Tyskland og Danmark efter 1. verdenskrig? Genforeningen er klassisk stof at tage fat på i folkeskolens historieundervisning. Men går man til det med det almindelige udgangspunkt i elevernes liv og forsøger at få dem til at forstå, hvordan man tænkte i 1920, kan de let sidde tilbage med en opfattelse af, at folk i gamle dage var lidt dumme og tænkte lidt simpelt.

# data[].attributes.headline
Demokratiet - udvalgte rollespil til historie og samfundsfag

# data[].attributes.subject
Demokratiet - udvalgte rollespil til historie og samfundsfag

# data[].attributes.body
Listen er udarbejdet af pædagogisk konsulent i VIA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Det mest slående kendetegn ved spil er, at de er motiverende. Spilscenarier er således velegnede som meningsfulde og udfordrende rammer, hvor elever trygt kan løse konflikter, som de ellers sjældent møder i den daglige undervisning.

Spiloplevelser kan også være med til at udfordre elevers vante forestillinger om et bestemt emne og lære dem at håndtere situationer, hvor der ikke nødvendigvis er en "rigtig" og en "forkert" løsning.

Dermed kan spil også være med til at udvikle elevers scenarie-kompetence, dvs. deres evne til at forestille sig, agere gennem og reflektere over problemscenarier, sociale scenarier og identitetsscenarier.

Samtidig kan spil dog også hurtigt blive kedelige eller ligegyldige, hvis spildesignet ikke passer med elevens præferencer eller faglige mål. Af samme grund er det vigtigt at understrege at spil ikke har nogen værdi i sig selv, men kun i det omfang, de kan indgå på en meningsfuld måde i undervisningen".( www.blivklog.dk)

# data[].attributes.attachment_link.description
"Det mest slående kendetegn ved spil er, at de er motiverende. Spilscenarier er således velegnede som meningsfulde og udfordrende rammer, hvor elever trygt kan løse konflikter, som de ellers sjældent møder i den daglige undervisning.

# data[].attributes.body
Denne Padlet er udarbejdet af Karina Bruun Houg.
Har du spørgsmål eller brug for sparring, så kontakt mig på
Mail: kabh@pha.dk
Tlf. 72481964

# data[].attributes.body
I samarbejde med samfundsfag

# data[].attributes.attachment_link.title
Spillet om EU's fremtid - DEOundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Innovativt EU-forløb med et rollespil om EU's-fremtid. Eleverne tager politker-hatten på, og forhandle med de andre lande og finde en fair løsning til flytningekrisen. Nytænkende viden med oplevelsen af virkeligheden i EU, hvor eleverne skal prioritere problematikkerne samt prøve at løse dem.

# data[].attributes.body
Tag på togt som dansk viking og vind hæder og ære til din slægt!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.headline
DR skole - rollepil - Vil du flygte fra DDR?

# data[].attributes.subject
DR skole - rollepil - Vil du flygte fra DDR?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En klasse bemander en af civilforsvarets kommandocentraler og har til opgave at navigere deres by sikkert ud af netop den krise, mange frygtede på den tid. Tiden er ca. 1981-83.

Museum Skanderborg har i samarbejde med HistorieLab, Nationalt Videncenter for Historie- og Kulturarvsformidling lavet et undervisnings-rollespil om Den Kolde Krig, som frit kan hentes og benyttes af alle. Niveauet er gymnasiet og folkeskolens 8.-9. klassetrin.
Til spillet hører en materialebank samt et undervisningsmateriale til Folkeskolens 8.-9. klasse.

I gymnasiet kan læringsrollespillet enten indgå som en del af den generelle historieundervisning, eller det kan bruges som en del af et flerfagligt AT-forløb. I materialebanken er der forslag til materiale for fagene Historie, Fysik og Biologi, som vil egne sig til et AT-forløb.
Til Folkeskolen er der et undervisningsforløb til historiefaget med forslag til tværfagligt samarbejde med blandt andet dansk og samfundsfag.

Lær om dit lokale beredsskab

Spillet laves i samarbejde mellem et gymnasium eller en folkeskole og en Kulturhistorisk Institution, som et museum eller et besøgssted omkring Den Kolde Krig. Er der ikke et museum, kan man samarbejde med det lokale beredskab, brandvæsen eller andre, der kender til det lokale civile beredskab under Den Kolde Krig.
Der deltager minimum en underviser fra hver institution.

Det er vigtigt, at det er et lokalt spil - altså, at man spiller det på en institution i sit nærområde, for det skal netop give eleverne en oplevelse af, hvordan truslen fra Den Kolde Krig indvirkede på deres område. Det er altså ikke meningen, at klasser fra Skanderborg skal tage til fx Silkeborg og omvendt.

# data[].attributes.attachment_link.description
En klasse bemander en af civilforsvarets kommandocentraler og har til opgave at navigere deres by sikkert ud af netop den krise, mange frygtede på den tid. Tiden er ca. 1981-83. Museum Skanderborg har i samarbejde med HistorieLab, Nationalt Videncenter for Historie- og Kulturarvsformidling lavet et undervisnings-rollespil om Den Kolde Krig, som frit kan hentes og benyttes af alle.

# data[].attributes.headline
Mission kold krig:Rollespil i Ejbybunkeren (skoletjeneste)

# data[].attributes.subject
Mission kold krig:Rollespil i Ejbybunkeren (skoletjeneste)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mission Kold Krig er et liverollespil, hvor eleverne oplever ideologier, magtbalancer og politiske beslutninger på egen krop. Kan de stole på fjenden, tør de nedruste, og er der spioner iblandt dem? Eleverne spiller i originale dragter som politikere, generaler, journalister, hippier, arbejdere og diplomater. I dette kontrafaktiske rollespil skal eleverne agere og forhandle i en verden, der er delt i to, og hvor atombomben og 3. verdenskrig er en trussel mod verdensfreden. Mission Kold Krig spilles i det originale koldkrigsunivers: Den hemmelige Ejbybunker i Rødovre, der i efteråret 2012 åbnede for offentligheden som stort oplevelsescenter.

Den pædagogiske og didaktiske tilrettelæggelse af læringsspillet er foretaget af Skoletjenesten Københavns Befæstning. Spillets gameplaystruktur er udviklet i samarbejde med Odysse A/S.
Bemærk: Alle praktiske detaljer sendes i en automatisk bekræftelsesmail til mailadressen oplyst i bookingen (tjek evt. spamfilter). Hvis du booker for en kollega, er det vigtigt at du videresender bekræftelsesmailen. Mailen indeholder bl.a. informationer om hvilke grupper eleverne skal være delt ind i på forhånd.
Det er endvidere vigtigt, at vi har oplysningerne (telefonnummer og mail) på den lærer, som kommer ud med klassen, så vi kan få fat i vedkommende i tilfælde af særlige forhold, informationer, ændringer el.lign.
Du kan altid ringe, hvis du har spørgsmål.
Book forløbet her
Herunder kan du finde lærervejledning, samt før- og efteropgaver

# data[].attributes.attachment_link.description
Mission Kold Krig er et liverollespil, hvor eleverne oplever ideologier, magtbalancer og politiske beslutninger på egen krop. Kan de stole på fjenden, tør de nedruste, og er der spioner iblandt dem? Eleverne spiller i originale dragter som politikere, generaler, journalister, hippier, arbejdere og diplomater.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fire nye dilemmaspil om besættelsen af Danmark - HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
Forestil dig, at du i 1943 som den danske finansminister K.H. Kofoed deltager i Tønders jubilæumsfest - trods indbyggernes utilfredshed med regeringen. Eller at du er 17-årige Jørgen, der i 1943 overvejer at tilslutte sig modstandskampen. Eller at du er tysk teenager i Nordslesvig, da 2. verdenskrig bryder ud.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Rollespil i undervisningen - fokus på samfundsfag og historie

Hvorfor skal dine elever spille rollespil i historieundervisningen?
Rollespil behøver ikke kræve skumsværd, lædertøj og horn i panden. Og det behøver ikke kræve år og dags forberedelse at kaste sig ud i som lærer. Marianne Dietz har udviklet historiske rollespil i mange år. Hun er underviser på læreruddannelsen, og så er hun Ph.D. i spil i undervisningen. På webinaret gør hun dig klogere på, hvad eleverne får ud af at spille rollespil baseret på historiske begivenheder fremfor bare at læse om dem. Du vil undervejs blive introduceret til rollespillet som Marianne har forfattet til vores fagportal til historie, og du vil høre om hendes egne erfaringer med det at spille rollespil i historieundervisningen.

Hvis du bagefter får lyst til at prøve rollespillet sammen med dine elever, kan du få 30 dages gratis prøveadgang til hele fagportalen til historie .

# data[].attributes.attachment_link.title
Rollespil i undervisningen - fokus på samfundsfag og...

# data[].attributes.attachment_link.description
Rollespil i undervisningen - fokus på samfundsfag og historie Hvorfor skal dine elever spille rollespil i historieundervisningen? Rollespil behøver ikke kræve skumsværd, lædertøj og horn i panden. Og det behøver ikke kræve år og dags forberedelse at kaste sig ud i som lærer. Marianne Dietz har udviklet historiske rollespil i mange år.

# data[].attributes.body
”Ringborgsspillet – spillet om magten”, hvor eleverne skal redde riget fra landets fjender gennem en kombination af rollespil, strategiske overvejelser og samarbejde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Spillet er udviklet i samarbejde med lærerstuderende fra UCL.

De lærerstuderendes modul opgave var formuleret som: " Udtænk ideer til og udform en prototype til et konkret læremiddel (undervisningsforløb + tilhørende konkrete materialer), der kan "genrejse" Nonnebakken, ud fra OBMs formulerede ønsker og behov." De lærerstuderende fik som en del af modulet en introduktion til forskningsprojektet og projektets læringsstrategi samt en rundvisning på Nonnebakken og i vikingetidens Odense, hvor de fik baggrundsviden, som de kunne bruge i udviklingen af deres materialer.

De lærerstuderende præsenterede som afslutningen af deres modul fem forskellige forslag til undervisningsforløb omkring Nonnebakken og ringborgene. Heraf var havde flere grupper forskellige forslag til byvandringer og aktiviteter - og en enkelt gruppe foreslog at lave et klassespil om ringborgene. Ideen var meget gennemarbejdet og var testet på flere klasser med stor succes. Derfor valgte vi at arbejde videre med ideen indledningsvis med de tre lærerstuderende og så herefter færdiggjort at Odense Bys Museer.

Spillet adskilte sig ved at fokusere på selve forudsætningen for de danske ringborge. Det var ikke Nonnebakken i sig selv som var spændende - men dens sammenhæng med Trelleborg, Fyrkat, Aggersborg og Borgring. Det faktum, at Nonnebakken var del af et samlet net, der blev spundet ud over Harald Blåtands rige. Der blev udvalgt tre elementer ved vikingetidens samfund, som vi ønskede at eleverne skulle lære for at kunne forstå hvilken magt ringborgene var udtryk for:

1. At byggeriet af disse ringborge krævede en stærk kongemagt. For at forstå dette skulle eleverne arbejde med mennesker, roller og hierarki i vikingetiden.

2. At byggeriet af disse ringborge krævede enorme mængder af råstoffer og ressourcer i form af mennesker, mad og byggematerialer. For at forstå dette skulle eleverne arbejde med handel, håndværk og værdi i vikingetiden.

3. At eleverne fik et indgående kendskab til alle de fem ringborge og opnåede et indblik i hvorfor ringborgene blev opført.

Igennem en kombination af rollespil, strategiske overvejelser, konkurrencer og samarbejde skal eleverne redde riget fra landets fjender. Eleverne skal anvende deres viden om vikingetidens samfund, reflektere over fortidens forhold og leve sig ind i vikingetiden for at klare sig igennem spillet.

Ringborgsspillet blev undervejs testet på en lang række skoleklasser med stor succes og herefter blev spillet produceret i en endelig udgave. For at kunne sikre at spillet kan komme ud og blive brugt på skolerne er der indgået aftale med Center for undervisningsmidlers afdelinger rundt i Danmark, så der kommer klassesæt ind i deres udlånssamlinger og det dermed er muligt at låne spillet hjem på skolerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Spillet er udviklet i samarbejde med lærerstuderende fra UCL. De lærerstuderendes modul opgave var formuleret som: " Udtænk ideer til og udform en prototype til et konkret læremiddel (undervisningsforløb + tilhørende konkrete materialer), der kan "genrejse" Nonnebakken, ud fra OBMs formulerede ønsker og behov."

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hvorfor rollespil?

På Aalborg Universitets Center For Applied Games Research (CEAGAR) har man gennemført forskningsprojektet "Rollespil som motiverende og kreativ læringsplatform", der på folkeskoleplan undersøgte rollespil i undervisningen. Der fandt man bl.a. ud af, at rollespil er særdeles velegnet til at etablere indre motivation for et givent stof, tilskynder til kreativ faglig problemløsning og generelt styrker den faglige indlæring. Selvom resultaterne ikke kan overføres direkte til en gymnasiesammenhæng, er der dog meget der tyder på, at der er gode grunde til at anvende rollespil i undervisningen.

Den historiske ramme

Når du selv skal i gang med at designe et rollespil, er det vigtigt først at beslutte dig for, hvad eleverne læringsmæssigt skal have ud af det. Herudfra vælger du den historiske ramme, som rollespillet skal foregå i. Her er det godt at lede efter en ramme, hvor der er indbygget en konflikt eller dilemmaer - f.eks. forhandlingen af freden efter 1. Verdenskrig, Cubakrisen eller diskussion om kvinders stemmeret op til 1915.

Når du har valgt den historiske ramme, skal du gøre konflikten eller dilemmaerne konkrete ved at centrere dem om en række konfliktpunkter. De kan med fordel udformes som en serie spørgsmål, som man skal tage stilling til, og hvor svarene vil være præget af ens historiske, politiske, kulturelle eller personlige baggrund - f.eks. i forbindelse med 1. Verdenskrig-spørgsmål som "Hvem var skyld i krigen?", hvor den franske repræsentant ville mene, at krigen skyldes tysk aggression, hvorimod den tyske ville mene, at der var et fælles ansvar for krigens udbrud. Medtænk her det læringsmæssige sigte, som du lagde dig fast på - og prøv at udforme konfliktpunkterne, så de tilskynder til tilegnelse af det.

Rollerne

Nu skal du udforme rollerne. De skal helst være konkrete aktører i forbindelse med den historiske ramme, du har valgt - prøv at sigte efter ca. fire roller. Fx ift. 1. Verdenskrig: Brockdorff-Rantzau, Lloyd George, Woodrow Wilson og Georges Clemenceau. For hver rolle udformer du et papir, hvor du beskriver rollens navn, alder, og evt. personlighed og kort baggrund. Derudover beskriver du rollens positioner og mærkesager i forbindelse med konfliktpunkterne - hvad er rollens bud på en løsning af dem? Skriv gerne her i udfoldede argumenter, der bærer præg af rollens baggrund, og som er lette at bruge i en forhandling. Prøv derudover at finde materiale til hver rolle - det kan være kort, lovuddrag, taler eller andet, der kan bruges i rollespillet og senere efterbearbejdes i undervisningen.

Forhandlingen

Nu er vi kommet til afviklingen af rollespillet. Husk her, at rollespillets formål ikke er at eleverne skal genopføre en historisk begivenhed, men at leve sig ind i roller og agere realistisk på baggrund af dem. Det er derfor ikke meningen, at eleverne på forhånd er blevet grundigt undervist i netop den situation, som rollespillet tager udgangspunkt i - det kan faktisk være en direkte forhindring for rollespillets dynamik og elevernes indlevelse.

Før rollespillet tildeles hver elev en rolle, evt. som del af lektien til lektionen. Som lærer er det en god ide at indlede afviklingen af rollespillet med at præsentere settingen, så eleverne bliver grebet af den, og får lyst til at kaste sig ud i rollespillet - tænk her i at begrunde, hvorfor netop denne situation er særlig vigtig, og brug gerne pathos-præget tale. Herefter falder rollespillet i tre dele:

1. Først en strategirunde af ca. 15 minutter, hvor alle elever med den samme rolle mødes og diskuterer strategi i forhold til konfliktpunkterne.

2. Derefter en forhandlingsrunde af ca. 45 minutters varighed, hvor eleverne ud fra en matrixstruktur mødes på tværs af rollerne, således at der er en af hver rolle til stede i hver gruppe. Matrixgrupperne skal nu komme til enighed om konfliktpunkterne og nedskrive det på et papir - f.eks. i form af en fredstraktat, et lovforslag eller andet, der passer med den historiske ramme. Papiret skal være underskrevet af hvert gruppemedlem - hvis gruppen ikke når til enighed, har den som helhed fejlet.

3. Til sidst vil der være en præsentationsrunde af ca. 30 minutters varighed, hvor hver gruppe kort præsenterer deres resultat, og hvor resten af klassen har mulighed for at stille spørgsmål til det.

Ud af illusionen

I modulet efter rollespillet finder den vigtige afsluttende refleksionsfase sted. Her sættes oplevelserne i rollespillet i relation til den historiske virkelighed - altså: Hvad skete der i virkeligheden? Fasen er vigtig for fagligheden af rollespillet, da den klart skal følge op på det læringsmæssige sigte for rollespillet, og derved gøre rollespillet til mere end blot en sjov oplevelse.

Kreditering

Henrik Tuxen, Rungsted Gymnasium

# data[].attributes.attachment_link.title
Rollespil i historieundervisningen - STX | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Variér din undervisning med rollespil. I de senere år er bevidstheden om affektive elementers betydning for læring steget. Hér får du redskaber til at afvikle rollespil på ca. to moduler.

# data[].attributes.body
Besættelsen, industrialiseringen og arbejdsliv samt grundlovsspillet

# data[].attributes.attachment_link.title
Rollespil til undervisningen - HistorieLab

# data[].attributes.attachment_link.description
HistorieLab har udarbejdet tre rollespil med afsæt i kompetenceområdet 'historiske scenarier' i Forenklede fælles mål.

# data[].attributes.headline
Lav dit eget dilemmaspil - kom godt i gang

# data[].attributes.subject
Lav dit eget dilemmaspil - kom godt i gang

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vil du spille et eksisterende spil eller lave dit eget?

Jeg vil spille et spil

Fra siden "Dilemmaspil" kan du vælge et spil og starte dilemmaet. Du kommer igennem en række scenarier, hvor du for hvert trin skal træffe et valg, som har konsekvenser fremadrettet. Du kan samtidig se din point-status og evt. få hjælp af rådgivere.

Jeg vil lave et spil

For at kunne lave et spil, skal du først oprette dig som dilemmabruger. Dette kan du gøre fra forsiden eller siden "Dilemmaspil". Når du er logget ind som bruger, kan du oprette et dilemmaspil ved blot at klikke på knappen "Opret dilemmaspil". Her skal du indtaste en titel, beskrivelse samt evt. uploade et bannerbillede til dilemmaet, som kan ses offentligt på sitet, når spillets status er sat til offentligt. Private dilemmaspil er kun tilgængelige for ejeren selv.

Så snart spillet er oprettet, bliver brugeren sendt direkte til dilemmabyggeren, hvor selve spillet kan bygges i form af scenarier og muligheder. Mere om dilemmabyggeren længere nede i denne beskrivelse.

Fra siden "Mine dilemmaspil" har brugeren et overblik over alle sine egne spil. Her har man også mulighed for at redigere den offentlige beskrivelse af dilemmaspillet, ændre bannerbillede og status, samt mulighed for at slette. Man kan se statistik baseret på alle brugere på dilemma-spillet.dk eller baseret på en gruppe du har oprettet.

Brugere kan lave en kopi af et allerede eksisterende spil og bygge videre eller bruge det som inspiration til et nyt spil. Kopien vil fremgå i oversigten i "Mine dilemmaspil".

Når du er i dilemmabyggeren

Når dilemmaspillet er oprettet og brugeren sendes til dilemmabyggeren, vil det første skridt være at oprette scenarie brikker, pointtyper og rådgivere.

1. Ved klik på Tilføj Scenarie, indsættes en dilemma brik på canvas-området. Der kan indtastes indhold i denne brik. Billede, titel og beskrivelse, valg af rådgiver og/eller pointtype. Muligheder kan først tilføjes, så snart der er flere brikker, som kan forbindes og angive svarmuligheder.

2. Ved klik på Rådgiver, kan der oprettes en rådgiver, som kan tilføjes undervejs i spillet og kan give råd til spilleren.

3. Ved klik på Point, giver det mulighed for at tilføje en pointtype, der gør, at man kan bygge sit spil med en værdi, som man enten kan forhøje eller trække fra alt efter svarmuligheder.

4. Når man har bygget min. 2 scenariebrikker, kan der laves en forbindelse mellem de to brikker. Dobbeltklik på den brik der skal være start brikken, for at åbne indholdet og tildele muligheder. Klik derefter på Tilføj muligheder, nederst i pop up'en. Så åbnes pop up'en for svarmuligheder.

5. Indtast et svar der passer til den brik, som skal forbindes. Indtast en uddybende beskrivelse. Og vælg scenariebrik som skal være næste dilemmaspørgsmål. Klik på tilføj svar for at gemme dette. Der vil nu være en forbindelse imellem de 2 scenariebrikker, som dermed angiver en svarmulighed på den først brik. Der kan tilføjes alle de forbindelser, som der er behov for.

God fornøjelse!

Dette ikon betyder, at spillet er blevet valideret af Dilemma-spil administratoren.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan kommer du igang - Dilemma spillet

# data[].attributes.attachment_link.description
Vil du spille et eksisterende spil eller lave dit eget? Jeg vil spille et spil Fra siden "Dilemmaspil" kan du vælge et spil og starte dilemmaet. Du kommer igennem en række scenarier, hvor du for hvert trin skal træffe et valg, som har konsekvenser fremadrettet. Du kan samtidig se din point-status og evt.

# data[].attributes.headline
Jernalderen - rollespil fra Nationalmuseet 

# data[].attributes.subject
Jernalderen - rollespil fra Nationalmuseet 

# data[].attributes.attachment_link.description
Spil rollespil om romerriget. Det er jernalder, du er romer. Hvem er du? Din jernalder genstand høre til din jernalder rolle.

# data[].attributes.headline
Historiske scenarier og arbejdet med dem

# data[].attributes.subject
Historiske scenarier og arbejdet med dem

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det kræver en kvalificeret tilrettelæggelse fra lærerens side, hvis det faktisk skal lykkes at tilnærme sig et fortidigt perspektiv. Denne artikel giver et bud på en operationalisering af begrebet historiske scenarier. Det beskrives, hvordan indlevelse ikke nødvendigvis følger af et konkret scenarie, og der gives med begreberne historisk tænkning og empati nogle bud på, hvordan elevernes indlevelse kan kvalificeres i arbejdet med historiske scenarier.

Al historie er iscenesat fortid

Det er et særligt vilkår for historiefaget, at selve den fortid, faget har som omdrejningspunkt, er forsvundet. Det kan derfor hævdes, at det eneste, der er at arbejde med i faget, er iscenesættelser af fortid. Derfor er det væsentligt, at undervisningen i historie hjælper eleverne til at udvikle scenariekompetence.

Hvad er et historisk scenarie?

I Fælles Mål er Historiske scenarier ét af tre færdigheds- og vidensområder under kompetenceområdet Historiebrug. Det, der særligt karakteriserer færdigheds- og vidensområdet historiske scenarier, er dels en konkret dimension, og dels er der et gennemgående element, der - gennem det konkrete - handler om indlevelse.

Den konkrete dimension: I modsætning til kompetenceområdet historiebrugs to andre færdigheds- og vidensområder har historiske scenarier et gennemgående element af noget fysisk. Det kan være elevernes konstruktion af en middelalderborg i pap, et rollespil eller et museums indretning af en vikingeudstilling.

Indlevelse: Dette gennemgående element handler om at øve sig i at være i et historisk scenarie, at leve sig ind i at være til stede i en fortidig virkelighed. De to hænger sammen ved, at det er gennem det konkrete, at eleverne gerne skulle opnå en form for indlevelse i et fortidigt perspektiv.

Endelig er der et analytisk niveau i historiske scenarier, som handler om at analysere scenarier, eksempelvis en udstilling på et museum. I undervisningen kan eleverne analysere historiske scenariers form, indhold og budskab med henblik på at vurdere lødigheden af de fortællinger og budskaber, der kan udledes af scenarierne.

Gode og dårlige historiske scenarier

Det er lærerens opgave at kvalificere de historiske scenarier på en måde, så de to sider hænger sammen: det konkrete aspekt og indlevelsen i et fortidigt perspektiv. At eleverne skal bygge en middelalderborg i pap, giver ikke i sig selv en indlevelse i et middelalderligt univers. Indlevelsen kræver, at læreren har forholdt sig til, hvilken indlevelse scenariet kan og skal åbne for, og hvordan det skal foregå.

Udover at scenarier ikke altid fører til indlevelse, kan de føre til indlevelse, som ikke er kvalificeret. En lærer, som ønsker at give eleverne indblik i et historisk scenarie om, hvordan det var at være kvinde i Danmark før 1915, kan vælge forskellige konkrete tilgange til dette. Læreren kan for eksempel bestemme, at pigerne i klassen ikke må sige noget resten af timen for at indleve sig i, hvordan det var ikke at have stemmeret. Dette er et problematisk valg, eftersom det ikke åbner for en indlevelse i den pågældende tids verdensbilleder og grundlag for at træffe valg. Et historisk scenarie, som kan åbne for dette, kan være, at eleverne udfører et rollespil med historiske og opdigtede personer - både kvinder og mænd - med forskellige argumenter både for og imod stemmeret til kvinder. Men selv i arbejdet med et sådant kvalificeret rollespil er det nødvendigt, at læreren kvalificerer scenariet, så det ikke ender med, at eleverne får en opfattelse af, at det er udtryk for tilbageståenhed eller ondskab, at nogen kunne være imod, at kvinder fik stemmeret på dette tidspunkt.

Læreren må altså altid sikre sig, at eleverne gennem arbejdet ikke bare får et indblik i det, der var den pågældende fortids dominerende verdensbilleder og grundlag for at træffe valg, men også får indblik i at dette var meningsgivende og rationelt i sin egen samtids kontekst.

Hvordan kan læreren kvalificere arbejdet med historiske scenarier?

Begreberne historisk tænkning og historisk empati kan støtte lærerens arbejde med en sådan kvalificering af scenariet.

Historisk tænkning: Teorier om historisk tænkning arbejder med, at mennesker ikke af sig selv tager et fortidigt perspektiv i mødet med et fortidigt scenarie. Hvis eleverne møder en samtidig holdning imod kvinders stemmeret, vil de automatisk dømme dette, som om det var en holdning, de mødte i nutidens debat, og dermed nok forkaste den som tåbelig. For at tænke historisk, må eleverne først lære at vurdere de fortidige holdninger eller scenarier, de møder, på fortidens præmisser. I arbejdet med historiske scenarier må læreren altså medtænke, at elevernes automatiske reaktioner på fortidige tænkemåder løbende må korrigeres, så de automatiske reaktioner ikke ender med at stå alene i arbejdet med scenariet.

Historisk empati: Historisk empati rummer tre dimensioner: kontekstualisering, perspektivskifte og affektiv tilknytning. Disse dimensioner kan hjælpe eleverne med at vurdere fortiden på fortidens præmisser, og de kan derfor være pejlemærker i lærerens tilrettelæggelse af undervisning med historiske scenarier. I rollespillet ovenfor kan kontekstualisering bestå i, at eleverne møder og forholder sig til faktorer i tidens levevilkår, der er af betydning for holdninger til kvinders stemmeret. Perspektivskifte kan sikres ved at lade spillet rumme en balanceret række forskellige positioner og holdninger til sagen, for eksempel som de giver sig til udtryk i partiernes holdninger fra samtidens folketingsdebatter. Endelig kan den affektive eller følelsesmæssige dimension medtænkes ved, at rollerne rummer følelsesmæssige reaktioner, som både repræsenterer ligheder og forskelle til elevernes egne erfaringer med følelsesmæssig respons.

Afslutning og inspiration

Historiske scenarier er med sine ofte konkrete udtryk en relevant invitation til elevernes indlevelse i en fremmed fortid. Men en sådan indlevelse bliver ikke historiefaglig af sig selv. De fagdidaktiske begreber historisk tænkning og historisk empati kan hjælpe læreren med at fagliggøre elevernes indlevelse i arbejdet med historiske scenarier.

Få ideer til arbejdet med historiske scenarier i forløbet: Hvordan var det at være del af en familie på landet i Danmark i 1800-tallet?

Kreditering

Artiklen er udarbejdet af Loa Ingeborg Bjerre, Ph.d., lektor ved læreruddannelsen i UCL

# data[].attributes.attachment_link.title
Historiske scenarier og arbejdet med dem - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Det kræver en kvalificeret tilrettelæggelse fra lærerens side, hvis det faktisk skal lykkes at tilnærme sig et fortidigt perspektiv. Denne artikel giver et bud på en operationalisering af begrebet historiske scenarier. Det beskrives, hvordan indlevelse ikke nødvendigvis følger af et konkret scenarie, og der gives med begreberne historisk tænkning og empati nogle bud på, hvordan elevernes indlevelse kan kvalificeres i arbejdet med historiske scenarier.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BEGREBSDEFINITION

Rollespil kan inddrages i undervisning, hvor de lærende skal agere som i en virkelig situation. Navnet rollespil kommer fra det engelske "role play". Ordet play betyder både spil og leg. Det er netop kombinationen af spil og leg i simulerede situationer, der gør det muligt at anskue og diskutere temaer og problemstillinger fra helt nye perspektiver, hvor deltagerne kan reflektere og lære på deres egne præmisser.

Rollespil i undervisning kan beskrives som et spilforløb, der udspiller sig i et simuleret rum, hvor deltagerne i en fælles historie ved hjælp af et perspektivskift oplever konflikter, foretager valg og efterfølgende reflekterer selvstændigt og kritisk over deres valg for derefter at benytte den tillærte viden selvstændigt.

Rollespil handler grundlæggende om at opleve kollektive historier, hvor deltagerne, iscenesat som hovedpersoner, indlever sig i konflikter, foretager valg og mærker konsekvenserne. Det er vigtigt, at rollespillet er dramatisk opbygget, og at der er frie valg indenfor historierammen. Disse to forhold giver sammen med spilelementer som konkurrence og fællesskab grundlaget for deltagernes indlevelse, engagement og ansvar for egne valg (Wellejus & Agger, 2006).

FORDELE VED ROLLESPIL

1. Rollespil giver mulighed for at simulere en virkelig situation.

2. Rollespil giver mulighed for at praktisere noget af det, de lærende forinden har arbejdet med.

3. Konflikter og personlige problemstillinger er mere ufarlige i rollespil - de lærende har derved lettere ved at tale om det.

4. Rollespil opleves ofte som en sjov og motiverende læringsform.

5. Rollespil kan virke stimulerende for diskussioner.

ULEMPER VED ROLLESPIL

1. Hvis et rollespil ikke er velorganiseret og velstruktureret, kan man risikere, at de lærende betragter det som en leg og ikke som en læringsaktivitet.

2. Et rollespil må planlægges omhyggeligt. Ellers kan man risikere, at de lærende ikke fanger vigtige pointer og dermed ikke får det tilsigtede læringsudbytte.

3. Det er tidskrævende at tilrettelægge et godt rollespil.

4. Det kan være svært at finde meningsfulde roller til alle de lærende. Det er ikke optimalt, hvis kun få lærende er aktive deltagere, og resten er henvist til at være tilskuere.

KENDETEGN VED ROLLESPIL AF HØJ KVALITET

1. De lærende er helt indforstået med rollespillets hensigt.

2. Rollespillets historie skal være troværdig, dvs. være baseret på realistiske personkarakteristikker, handlinger og procedurer.

3. Alle de lærende er aktivt involveret i rollespillet - enten som aktører eller som publikum. De lærende, der overværer rollespillet skal have forskellige opgaver i relation til rollespillet, f.eks. et særligt fokus på valg af strategier, som skal kommenteres ved den afsluttende refleksion.

4. Afsluttende refleksion og perspektivering, hvor det simulerede stof relateres til den enkelte vha. diskussion og evaluering af egne valg.

ROLLESPIL I DE NATURVIDENSKABELIGE FAG

Rollespil kan medvirke til at udvikle elevers etiske kompetencer og interesse for de naturvidenskabelige fag (Gräber et al.,2001). Dette kan bl.a. gøres ved at inddrage etiske og ideologiske perspektiver i en naturvidenskabelig problemstilling. Eleverne kan påtage sig forskellige holdninger, der præger debatten, og gennem spillet får de udfordret deres egne meninger ved at skulle argumentere for holdninger, der måske står i modsætning til deres personlige præferencer. Et eksempel på en sådan form for rollespil er " Manhattanprojektet", som er et tværfagligt undervisningsforløb med bl.a. fysik. Rollespillets tema er i korte træk, at præsident Truman har indkaldt til møde i Det Hvide Hus. Skal USA kaste en atombombe over Japan? Et andet eksempel er det tværfaglige, IT-understøttede undervisningsforløb " Ulv i Norge ". En tredje mulighed er "Kampen om regnskoven".

I stedet for personlige roller kan man vælge at give eleverne "grupperoller". Eleverne i en gruppe udfylder samlet de funktioner, som i virkelighedens verden udfyldes af samspillet mellem forskellige specialister. I en sådan form for rollespil skal eleverne ikke forholde sig til rollens personlighed, men kan koncentrere sig om målet med spillet, både fagligt og i fiktionen.

En tredje mulighed er at afvikle rollespil som en konsensuskonference. Konsensuskonferencer er en metode, hvor almindelige borgere (lægfolk) inddrages i vigtige teknologiske problemstillinger og skal udforme en anbefaling til politikerne. Teknologirådets konsensuskonferencer har givet ide til et undervisningsprojekt til det gymnasiale niveau; Science con Sensus. Science con Sensus går i korte træk ud på, at eleverne i en gymnasieklasse spiller rollerne som lægfolk, der gennem projektet skal samle informationer til at kunne tage aktiv stilling i forbindelse med en bestemt problemstilling. Eksperterne spilles af naturvidenskabsstuderende tilknyttet "Naturligvis" ved Københavs Universitet. De studerende træner deres roller ved dels at læse artikler af deres eksperter og dels ved at være i direkte personlig kontakt med disse.

REFERENCER

Gräber, W., Nentwig, P., Becker, B.-J., Sumfleth, E., Pitton, A., Wollweber, K. & Jorde, D. (2001): Scientific literacy: from theory to practice.

Research in Science Education - Past, Present and Future. Dordrecht: Kluwer Academic, pp 49-60.

Jorde, D. & Mork, S. (2007): A socio-scientific issue in science: wolves in Norway. I Corrigan, D., Dillon, J. & Gunstone, R. (eds.): The re-emergence of values in science education, 179-195.

Kofoed, M.H. (2006): The Hiroshima and Nagasaki bombs: role-play and students' interest in physics. Physics Education 41(6), 502-507.

Kolstø, S.D. (2000): Consensus projects: teaching science for citizenship. International Journal of Science Education 22(6), 645-664.

Møller, M. & Larsen, S.A. (2006): Murder by design. I Sandevik, K. & Waade, A.M. (red.): Rollespil - i æstetik, pædagogisk og kulturel sammenhæng. Århus: Aarhus Universitetsforlag.

Wellejus, A. & Agger, A. (2006): Lyst, leg og læring. I Sandevik, K. & Waade, A.M. (red.): Rollespil - i æstetik, pædagogisk og kulturel sammenhæng. Århus: Aarhus Universitetsforlag.

# data[].attributes.attachment_link.description
Rollespil kan inddrages i undervisning, hvor de lærende skal agere som i en virkelig situation. Navnet rollespil kommer fra det engelske "role play". Ordet play betyder både spil og leg. Det er netop kombinationen af spil og leg i simulerede situationer, der gør det muligt at anskue og diskutere temaer og problemstillinger fra helt nye perspektiver, hvor deltagerne kan reflektere og lære på deres egne præmisser.

# data[].attributes.body
Spillets handling finder sted den 20. august 1887 i Sønder Vorupør. Eleverne skal agere fiskere, der er forsamlet i Jens Christian Andersen Finks hjem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dilemmaspil om Vorupør Fiskercompagni (Thy67)

# data[].attributes.attachment_link.description
Dilemmaspiletl tager jer tilbage til august 1887, hvor en flok fiskere mødes hos én af fiskerne privat, for at drøfte etableringen af Vorupør Fiskercompagni.

# data[].attributes.attachment_caption
Skal vi sige undskyld? | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.title
Rollespil: Skal vi sige undskyld? | Historie 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Rollespil: Skal vi sige undskyld? Af Marianne Dietz og Lars Allan Haakonsen

# data[].attributes.body
Hensigten er at eleverne får indblik i plantageejernes situation og det system, de var en del af, samt hvilke fatale konsekvenser det havde for slaverne.

# data[].attributes.attachment_link.description
HistorieLab har i samarbejde med Copenhagen Game Lab udviklet klasserumsspillet "Plantageejerne", hvor eleverne oplever livet som europæiske slægter, der rejser til de Dansk Vestindiske Øer. Spillet træner elevernes historiebevidsthed og kildearbejde, og tager fat i dilemmaer som eksempelvis slaveri, som er et af de mørke kapitler i Danmarks historie.

# data[].attributes.body
Spillet handler om de to mørke børn, Victor Cornelins og Alberta, der i 1905 bringes fra Vestindien til Danmark.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
historien om dansk slavehandel

Indholdsbeskrivelse:
Som perler på snor ligger de kæmpestore private palæer omkring Amalienborg i København. Mange er bygget for de svimlende formuer, som blev tjent på "det hvide guld" fra De Dansk Vestindiske Øer. Men end ikke det sødeste sukker kan skjule den grusomme baggrund med udnyttelsen af slaver i tusindvis. Huxi Bach kikker bag facaderne på den gemte del af danmarkshistorien.

Danmark som kolonimagt og Danmark som slavenation er oplagte emner for forløb i både dansk og historie - såvel på gymnasie- og grundskoleskoleniveau. Der er derfor lavet to forskellige vejledninger til dokumentaren Danmarks tabte paradis - De Vestindiske Øer.
Til gymnasieniveauet er udsendelsen ideel som introduktion til både en historisk- og en danskfaglige vinkling og dermed også til arbejdet med tværfaglige dansk/historie-forløb. Her består vejledningen til dokumentaren af en række forslag til sammenhænge udsendelsen kan indgå i, samt forslag til supplerende materialer om emnet.
Til grundskoleniveau tager vejledningen udgangspunkt i, hvorvidt det officielle Danmark skal sige undskyld for fortidens slaveri. Dette sker bl.a. igennem dilemmaspillet "Skal vi sige undskyld" som findes i vejledningen.

Historie og Dansk i udskolingen og gymnasiet

6. til 10. klasse.
Klassetrin:

Ungdomsuddannelser, Voksenuddannelser

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmarks tabte paradis - De Vestindiske Øer

# data[].attributes.attachment_link.description
Som perler på snor ligger de kæmpestore private palæer omkring Amalienborg i København. Mange er bygget for de svimlende formuer, som blev tjent på "det hvide guld" fra De Dansk Vestindiske Øer. Men end ikke det sødeste sukker kan skjule den grusomme baggrund med udnyttelsen af slaver i tusindvis.

# data[].attributes.body
Den amerikanske Frihedskrig

Københavns Bombardement

Stormen på Dybbøl

Slaget på Fælleden

Genforeningen 1920

Kanslergadeforliget 1933

Energikrisen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen

Indeholder:

Den amerikanske Frihedskrig

Københavns Bombardement

Stormen på Dybbøl

Slaget på Fælleden

Genforeningen 1920

Kanslergadeforliget 1933

Energikrisen

Supplerende materialer:

Hertil findes supplerende materiale på forlagets hjemmeside

Anvendelsesklausul:

Informationsmaterialer

Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet.

Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage.

Antal i afdelinger:

4 stk. i Informationssamlingen

1 stk. i Ressourcecenter Roskilde

1 stk. i Ressourcecenter Slagelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Indholdsbeskrivelse fra materialeplatformen Indeholder: Den amerikanske Frihedskrig Københavns Bombardement Stormen på Dybbøl Slaget på Fælleden Genforeningen 1920 Kanslergadeforliget 1933 Energikrisen Supplerende materialer: Hertil findes supplerende materiale på forlagets hjemmeside Anvendelsesklausul: Informationsmaterialer Der kan maksimalt bookes 1 eksemplarer af materialet. Materialet kan lånes i 15 arbejdsdage. Antal i afdelinger: 4 stk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad er et dilemmaspil? - Dilemma spillet

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er nemmere at være bagklog end forudseende - især på andres vegne. Hvad gør du selv midt i et dilemma med begrænsede handlemuligheder og gæt på konsekvenserne? Det kan du afprøve her på HistorieLabs dilemmaspil website. Du kan både spille spil, som andre har lavet, og lave dine egne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anden Verdenskrig er brudt ud i 1939, og Danmark har erklæret sig neutral. Men nu er der frygt for, at Tyskland måske vil angribe. I spillet indtager du rollen som statsminister Stauning 8. april om aftenen, og du skal nu vælge, hvad Danmark skal stille op. Undervejs kan du dog spørge dine rådgivere til hjælp, som fx udenrigsminister Peter Munch.

Dilemmaspillet 9. april tager udgangspunkt i Danmarks situation umiddelbart før den tyske besættelse 9. april 1940 og lader dig bestemme, hvad der nu skal ske. Resultatet af dine valg er historikernes bedste bud på, hvad der ville være sket - hvis nu ...
Start spillet

# data[].attributes.attachment_link.description
Anden Verdenskrig er brudt ud i 1939, og Danmark har erklæret sig neutral. Men nu er der frygt for, at Tyskland måske vil angribe. I spillet indtager du rollen som statsminister Stauning 8. april om aftenen, og du skal nu vælge, hvad Danmark skal stille op.

# data[].attributes.body
Året er 1914. Du er kejser af Østrig-Ungarn. Der har været fred i Europa så længe nogen kan huske, men nu er det begyndt at ulme på Balkan. Snart skal der træffes store og afgørende beslutninger...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi anvender cookies for at sikre, at vi giver dig den bedst mulige oplevelse af vores website. Hvis du fortsætter med at bruge dette site, vil vi antage, at du er indforstået med det. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.description
Projektrapport fra UdeskoleNet til Friluftsrådet forår 2010.