# data[].attributes.body
Stalinin kuoltua 5. maaliskuuta 1953 aloitti niin sanotun "suojasään" lännen ja idän suhteiden välillä. Tämä johti sopimukseen, mikä päätti toisesta maailmansodasta asti jatkuneen Itävallan miehityksen 1955.

# data[].attributes.body
18. heinäkuuta 1955 Genevessä järjestettiin huippukokous, jossa suurvaltajohtajat keskustelivat maailman tilanteesta. Kokouksen tavoitteena oli turvallisuuden lisääminen kansainvälisen jännityksen lieventäminen ja kansainvälisen jännityksen lieventäminen. Konkreettisia päätöksiä ei saatu aikaan, mutta yhteydet maiden välillä parantuivat.

# data[].attributes.body
14. toukokuuta 1955 itäblokin maat allekirjoittavat Varsovan sopimuksen. Syntyy Varsovan liitto eli sotilasliitto Naton vastineeksi.

# data[].attributes.body
12-13. elokuuta 1961 Berliinin muuri rakennetaan itä-länsi-rajojen sulkeutuessa Berliinissä ja DDR:ssä (Saksan demokraattinen tasavalta).

# data[].attributes.body
Loka-marraskuussa 1962 maailma käy ydinsodan partaalla.  Kommunistit kaappasivat vallan Kuubassa 1959
.Yhdysvallat asettaa Kuuban  kauppasaartoon kattaakseen kommunismin. Kuuba hakee tuke NL:lta ja maahan tuodaan ydinaseita ja sotatarvikkeita 1962. Yhdysvallat saartaa Kuuban estääkseen aseiden pääsyn maahan. Ydinohjukset meinataan laukaista NL  sukellusveneen toimesta, mutta sukellusveneupseeri Vasili Arhipov estää tämän. Kriisi ratkeaa kun NL vetää ohjuksensa pois Kuubasta ja USA poistaa ohjuksensa Turkista.

# data[].attributes.body
NL ja Yhdysvallat asettavat tavoitteekseen ydinsodan välttämisen Kuuban kriisin jälkeen. 5. elokuuta 1963 solmitaan UK:n, NL:n ja Yhdysvaltojen välinen testikieltosopimus, joka rajoittaa ydinkokeita. SALT-neuvottelut eli NL:n ja Yhdysvaltain väliset strategisten aseiden rajoittamista koskevat neuvottelut aloitettiin 1969. Neuvotteluiden tuloksena syntyy 1. toukokuuta 1972 SALT I-sopimus, joka rajoitti ydinaseiden määrä.

# data[].attributes.body
1. elokuuta 1975 Helsingissä pidetään Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökokous. Kokouksen osallistujamaat (Kanada, USA, 32 Euroopan valtiota ja NL) lupaavat kunnioittaa Euroopan valtioiden rajoja, pidättäytyä aluevaatimuksista ja pyrkiä rauhanomaisiin ratkaisuihin ristiriitojen sattuessa.

# data[].attributes.body
Kesäkuussa 1979 allekirjoitetaan SALT II-sopimus, joka oli jatkoa SALT I-sopimukselle. Yhdysvaltain senaatti ei koskaan ratifioinut sopimusta, mutta sen ehtoja on silti kunnioitettu.

# data[].attributes.headline
Lievennys yritykset eivät poista epäluuloja.

# data[].attributes.subject
Lievennys yritykset eivät poista epäluuloja.

# data[].attributes.body
Testikielloista ja SALT-sopimuksista huolimatta epäluulot eivät poistu kylmänsodan osapuolten väliltä. SALT I-sopimuksessa rajoitettiin ydinaseiden määrä, mutta ei laatua. Epäluulo johtaa suurvaltojen väliseen kilpavarusteluun siitä, kuka pystyy valmistammaan tuhovoimaltaan suurimman pommin.

# data[].attributes.body
Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton suhteet kariutuvat pahasti  29.12.1979, kun NL hyökkää Afganistaniin. NL tuki Afganistanin kommunistisia joukkoja taistelussa sissejä vastaan kun taas Yhdysvallat tuki sissejä. Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan nimitti avoimesti Neuvostoliittoa "pahan valtakunnaksi" .

# data[].attributes.headline
Mihail Gorbatšov NL pääsihteeriksi 1985  

# data[].attributes.subject
Mihail Gorbatšov NL pääsihteeriksi 1985  

# data[].attributes.body
Mihail Gorbatšovin valinta NL:n kommunistisen puolueen pääsihteeriksi muutti kansainvälistä tilannetta. Neuvostoliiton talous oli romahtamassa armeijan suurten menojen takia, jonka vuoksi Gorbatšov alkoi ajaa rauhaa ja aseistariisuntaa vastakkainasettelun sijaan.

# data[].attributes.body
Kommunistijohtajien asema asema oli kansademokratioissa turvattuna niin kauan kun he olivat Moskovan suojeluksessa. Kun 1980-luku kului alkoi valjeta, että Neuvostoliitto on menettämässä voimiaan. Tämä innosti uudistusliikkeitä ja useisiin kansademokratioihin perustettiin Helsinki ryhmiä ajamaan poliittisia uudistuksia. Kommunismin aatelinen murentuminen ja kansan kapina johtajia vastaan alkoi Puolasta.  Neuvostoliiton vallan alla olleiden kansojen itsenäisyysvaatimukset voimistuivat 1980-luvun lopulla. Puolassa vapauduttiin kommunistisesta vallasta 18. kesäkuuta 1989, kun hallituksen oli suostuttava vapaisiin vaaleihin levottomuuksien lopettamiseksi. Gorbatšov ilmoitti 1989, että Neuvostoliitto on hylännyt Breznevin opin ja että sosialistiset maat saavat valita oman tiensä.

# data[].attributes.body
Gorbatshov päätti Helmikuussa 1989 vetää neuvostojoukot pois Afganistanista.

# data[].attributes.body
Tuhannet itäsaksalaiset matkustivat länteen Unkarin kautta, kun se päätti avata Puolan puoleisen rajansa syyskuussa 1989.  Syntyi voimakkaita mielenosoituksia, joissa itäsaksalaiset vaativat rajojen avaamista ja Berliinin muurista luopumista. 9. marraskuuta 1989 muuri murtui ja miljoonat itäsaksalaiset vierailivat Länsi-Saksassa.

# data[].attributes.body
Innoissaan muurin murtumisesta, saksalaiset vaativat maiden  uudelleen yhdistymistä. Neuvostoliitto vastusti yhdistymistä aluksi. Neuvostoliitto muutti mieltään kun Länsi-Saksa tarjosi tarjosi sille mittavaa taloudellista apua neuvostojoukkojen poistamiseksi DDR:stä.  Itä-Saksassa pidettiin ensimmäiset vapaat vaalit 18. maaliskuussa 1990, joissa selkeän voiton saivat yhdistymistä kannattaneet puolueet.  Saksat yhdistyivät  3. lokakuuta 1990.

# data[].attributes.body
Valtaan tultuaan Gorbatšov käynnisti talouden uudistuskampanjan (perestroika) ja hänen avoimuuspolitiikkansa (glasnost). Gorbatšov oli suosittu neuvostojohtaja ulkomailla sillä hänen ulkopolitiikansa herätti toiveita kylmäsodan päättymisestä. Hänelle myönnettiin jopa Nobelin-rauhanpalkinto 1990. Gorbatšov oli arvostettu myös Neuvostoliitossa. Suosiostaan huolimatta perestroika ei johtanut toivottuihin tuloksiin. NL:n suurin tuotantohaara, aseteollisuus, ei pystynyt valmistamaan tuotteita tavallisille ihmisille. Myös vanhoista poliittisista rakenteissa pidettiin kiinni. Sosiaalista järjestelmää alettiin kritisoida erityisesti maan reuna-alueilla. Glasnost oli tuonut esiin Neuvostoliiton ongelmat ja sen tuella yhä useampi uskalsi puhua niistä. Itsenäisyys vaatimukset voimistuivat eri osavalloissa. 19.–21. elokuuta 1991 vanholliset kommunistit yrittivät kaapata vallan. Kaappaajat eivät saaneet armeijan tukea taakseen ja yritys epäonnistui. Osatasavallan, Venäjän, presidentti Boris Jeltsin nousi kansan sankariksi estäessään vallankaappaus yrityksen. Varsovan liitto oli hajonnut 1. heinäkuuta 1991. Michael Gorbatšov julisti radiopuheessaan, että Neuvostoliittoa ei enää ole ja täten kylmäsota päättyi lopullisesti 25. joulukuuta 1991.