# data[].attributes.body
Selitä valitsemasi indikaattorin käsitteet, mistä tilastossa on kyse ja mitkä ovat suurimmat muutokset. Voit myös kertoa miten muutokset vaikuttavat kansantalouteen ja mistä ne kertovat ylipäätään. Lisää lopuksi tekstikenttään linkki indikaattoriin.

# data[].attributes.headline
Kotitalouksien säästämisaste (Niko ja Santeri)

# data[].attributes.subject
Kotitalouksien säästämisaste (Niko ja Santeri)

# data[].attributes.body
Säästämisasteella tarkoitetaan säästön suhdettä käytättävissä olevaan tuloon. Säästämisaste oli vuonna 2014 posiitivinen 0,4 prosenttia

# data[].attributes.body
karim ja oruc

reaali-hintaindeksi kertoo reaalisen hintojen muutoksen (lukua verrataan vuoden 2000 indeksiin).

1990-luvun alussa deflaatio jyrkkää ja EU-jäsenyyden myötä 1995 hintatason nousu alkoi kiihtyä. Finanssikriisi vuodesta 2008, inflaatio hidastui huomattavasti, mutta parin vuoden päästä inflaatio alkoi kasvaa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan vuoden 2015 neljännellä vuosineljänneksellä vanhojen osakeasuntojen hinnat laskivat koko maassa 0,2 prosenttia edellisestä neljänneksestä. Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 0,4 prosenttia, kun taas muualla Suomessa hinnat laskivat 0,8 prosenttia. Vuoden 2014 vastaavaan ajankohtaan verrattuna hinnat nousivat koko maassa 0,2 prosenttia. Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 1,4 prosenttia ja muualla maassa hinnat laskivat 0,9 prosenttia.

# data[].attributes.body
Kaikista kotitalouksista jopa 25,6% tunsi vähintäänkin pieniä vaikeuksia taloudellisesti pärjäämisen kanssa, joka on n. 671 000 kotitaloutta. Vaikeasti tai erityisen vaikeasti selviytyviä oli samana vuonna (2013) noin 7,5%.

# data[].attributes.body
- työttömyysaste lasketaan    15-74-vuotiaiden työttömien prosenttiosuutena saman ikäisestä työvoimasta

-http://www.findikaattori.fi/fi/34

# data[].attributes.body
Aino

http://www.findikaattori.fi/fi/41

Työllisyysaste kertoo työssäkäyvän väestön määrän työikäisistä (15-64-vuotiaat) prosentteina. Työllisyysaste oli 70,7 heinäkuussa.

Naisten työllisyys aste on pysynyt lähes samana kuin viime vuonna, mutta miesten on laskenut vajaan prosentin.

Vuonna 1989, 55-64-vuotiaiden työllisyysprosentti oli vain noin 40 prosenttia. Sen jälkeen se on noussut lukuunottamatta vuosia 1992-1996.

Yleisesti 15-64-vuotiaiden työllisyysaste oli vuonna 1989 yli 70% ja pari vuotta myöhemmin melkein 80 prosenttia. Sen jälkeen se on hieman laskenut, mutta vuodesta 1994 se on pysynyt 70 prosentin tietämissä.

# data[].attributes.body
valtteri ja kauri

kuvaa kauppatasetta, eli tavaraviennin ja tavaratuonnin erotustaja.

tuonti laski prosentin viimevuojadesta. vienti oli vuoden 2015 kesäkuussa suurempi kuin tuonti.

# data[].attributes.body
BKT toimii talouskasvun mittarina. BKT kertoo, kuinka paljon taloudessa on tuotantoa ja tuloja, sekä kuinka suuret ovat kulutus mahdollisuudet. BKT väheni 0,1% viimeisen neljänneksen aikana. Talouskasvu on siis hieman heikentynyt viimeisen neljänneksen aikana. Taulukosta näkyy, että suurin BKT:n lasku on ollut 2009 vuoden taantuman aikaan

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kansantalouden neljännesvuositilinpito kuvaa systemaattisesti Suomen taloutta samoin käsittein ja määritelmin kuin vuositilinpito, mutta aggregoidummalla tasolla. Tiedoista ilmenee mm. miten Suomen bruttokansantuote on kehittynyt vuosineljänneksittäin, mitkä toimialat ovat kasvaneet ja kuinka paljon, onko tuotantoa kasvattanut esimerkiksi vienti vai investoinnit, miten kotitalouksien kulutus on muuttunut edellisestä neljänneksestä ja paljonko palkat ovat nousseet viime vuodesta.

BKT (bruttokansantuote) markkinahintaan on kotimaisten tuotantoyksiköiden tuotantotoiminnan lopputulos. Kun bruttokansantuotteen volyymi laskee kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä, kansantalouden katsotaan yleisesti olevan taantumassa.

Volyymi tarkoittaa hintamuutoksista puhdistettua tietoa. Viitevuoden 2010 hintaiset volyymit on ilmaistu suhteessa vuoden 2010 käypähintaiseen (euromääräiseen) tasoon.

Talouden kasvulla on keskeinen vaikutus yhteiskunnan kehityksen kokonaiskuvaan. Taloudellisen kasvun tulee olla jatkuvaa ja luonteeltaan työllistävää, jotta suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan ja laajan sosiaalisektorin menojen rahoittaminen on tasa-painoista suhteessa julkisen sektorin tuloihin. Kestävä talouskasvu tarvitsee tuekseen työllistävän talouspolitiikan lisäksi teknologian kehittymistä. Teknologia luo mahdollisuuksia kasvun jatkumiselle ja samalla hillitsee luonnonvarojen käyttöä. Väestön ikääntyminen ja työtätekevien osuuden supistuminen ovat tulevaisuuden suurimpia uhkia kansantalouden kokonaistyöpanoksen laskulle sekä tuottavuuden kasvuvauhdin hidastumiselle.

Bruttokansantuote kasvoi 0,7 prosenttia edellisestä neljänneksestä

Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan bruttokansantuotteen volyymi ¹⁾ kasvoi heinä-syyskuussa 0,7 prosenttia edelliseen vuosineljännekseen verrattuna. Vuoden 2018 kolmanteen neljännekseen verrattuna työpäiväkorjattu bruttokansantuote kasvoi 2,2 prosenttia.

Vuoden 2019 toisella vuosineljänneksellä bruttokansantuote kasvoi tarkentuneiden tietojen mukaan 0,8 prosenttia edellisestä neljänneksestä (oli 0,5 %) ja 1,4 prosenttia vuodentakaisesta (oli 1,2 %).

Vuoden 2019 kolmannella neljänneksellä viennin volyymi kasvoi 0,5 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 5,3 prosenttia vuodentakaisesta. Tuonti kasvoi 1,2 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 4,2 prosenttia vuodentakaisesta.

Yksityisen kulutuksen volyymi kasvoi kolmannella neljänneksellä 1,5 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 2,4 prosenttia vuodentakaisesta. Kiinteän pääoman bruttomuodostus eli investoinnit kasvoivat 1,1 prosenttia edellisestä neljänneksestä ja 2,6 prosenttia vuodentakaisesta.

Tilastojulkistus

# data[].attributes.attachment_link.description
Kansantalouden neljännesvuositilinpito kuvaa systemaattisesti Suomen taloutta samoin käsittein ja määritelmin kuin vuositilinpito, mutta aggregoidummalla tasolla. Tiedoista ilmenee mm. miten Suomen bruttokansantuote on kehittynyt vuosineljänneksittäin, mitkä toimialat ovat kasvaneet ja kuinka paljon, onko tuotantoa kasvattanut esimerkiksi vienti vai investoinnit, miten kotitalouksien kulutus on muuttunut edellisestä neljänneksestä ja paljonko palkat ovat nousseet viime vuodesta.

# data[].attributes.body
Mikael ja Jani

http://www.findikaattori.fi/fi/59

Indikaattori kuvaa kotimaan uudisrakentamisen kiinteähintaisen arvon muutosta vertailuajankohtaan, indeksin perusvuoteen nähden. Uudisrakentamiseksi katsotaan rakennusluvanvarainen uudisrakentaminen ja rakennusten laajentaminen.

1997 liiike-ja toimistorakennuksissa oli huomattava nousu ja tasaisen laskun jälkeen seuraava nousu tapahtui kahden vuoden jälkeen. Vuoden 2000 jälkeen ei ole ollut huomattavia nousuja 6-vuoteen. silloin kurssit nousivat. ja sitten taas laskivat vuonna 2009. Suurin nousu asuinrakennusten uudisrakentamisessa tapahtui vuonna 2010 jonka jälkeen kurssit laskivat taas nollan alapuolelle.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Päivitetty: 24.3.2016 - Seuraava päivitys: 22.4.2016

Uudisrakentamisen kokonaistuotanto kääntyi kasvuun

Käynnissä olevan rakennustuotannon kiinteähintainen arvo eli volyymi kasvoi marras-tammikuussa 2,7 prosenttia vuodentakaisesta. Asuinrakentamisen volyymi kasvoi 3,8 prosenttia ja muun kuin asuinrakentamisen volyymi 1,8 prosenttia. Samaan aikaan kaikkia rakennushankkeita aloitettiin tilavuudella mitattuna 27,6 prosenttia ja asuinrakennushankkeita 57,2 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.

Loppuvuoden 2015 aikana asuinrakentamiseen, erityisesti kerrostaloille, myönnetty rakennuslupien suuri kuutiomäärä näkyy nyt rakennushankkeiden aloituksina.

Tilastojulkistus

Lähde:
Tilastokeskus / Rakennus- ja asuntotuotanto

Indikaattorin kuvaus

Indikaattori kuvaa kotimaan uudisrakentamisen kiinteähintaisen arvon muutosta vertailuajankohtaan, indeksin perusvuoteen nähden. Uudisrakentamiseksi katsotaan rakennusluvanvarainen uudisrakentaminen ja rakennusten laajentaminen.

Talouden ja teollisuuden suhdanteiden vaihtelut näkyvät laajasti rakentamisen määrän kehityksessä. Toimialoittainen kehitys ja elinkeinoelämän muuttuvat rakenteet vaikuttavat suoraan yritysten ja julkisen sektorin rakentamishalukkuuteen ja uusien rakennushankkeiden suunnitteluun. Talouden epävakauden ja tuotannon laskun seurauksena investointien ja teollisuuden panostusten, kuten uudisrakentamisen määrä myös laskee. Investointien lisäksi rakentamisen kasvuun (tai vähenemiseen) vaikuttavat korkojen ja inflaation kehitys. Rakentamisen taloudelliset vaikutukset eivät rajaudu vain rakennusalan ja sen työpaikkojen kehitykseen, vaan rakentamisen volyymi heijastuu laajalti kansantalouden tilaan ja elinkeinoelämän kysynnän ja kasvun ennusteisiin.

Julkisella hallinnolla on keskeinen rooli rakennusalan ja rakentamisen volyymin kehitykseen. Sen lisäksi, että julkinen sektori on merkittävä uudisrakentamisen rahoittaja, julkinen sektori myös ohjaa ja sääntelee rakentamisen olosuhteita lainsäädännön, verotuksen ja kaavoituksen avulla. Julkisen sektorin keskeistä roolia rakennushankkeiden suunnittelussa ja valmistelussa on perusteltu sillä, että uudisrakentamisen volyymilla ja rakentamisen kohdentumisella on monialaiset heijastusvaikutukset työllisyysasteeseen, uusien investointien kohdentamiseen ja kaupunkirakenteen kehitykseen yhteiskunnassa.

Uudisrakentaminen jakautuu asuntotuotantoon ja teollisuuden rakentamisen osalta varasto- ja teollisuusrakentamiseen sekä liike- ja toimistorakentamiseen. Rakentamisen eri sektorit tulee myös huomioida erilaisine painotuksineen rakennuspolitiikkaa suunniteltaessa. Julkisen hallinnon tulee tukea ja aktivoida kestävästi etenkin kohtuuhintaisten asuntojen rakentamista, minkä lisäksi hallinnon tulee taata asumisen tukijärjestelmien tehokkuus ja oikeudenmukainen kohdentuminen.

Rakentamisen mittareiden tarkastelussa tulee kiinnittää huomiota rakentamisen volyymin kasvun lisäksi myös lukuisiin rakennuspolitiikan sosiaalipoliittisiin vaikutuksiin, joiden lisäksi rakentamisen suunnittelu heijastuu rakennuskannan moninaisuuteen, asuntojen hintakehitykseen sekä asuinalueiden palveluihin, infrastruktuuriin ja elinvoimaisuuteen. Rakentamisella on kauaskantoisia ympäristö- ja aluepoliittisia vaikutuksia, mikä luo haasteita rakennussuunnittelun koordinointiin ja kehittämiseen. Rakentamisessa on suuria alueellisia eroja Suomessa, mikä vaikuttaa keskeisesti kaupunkikeskittymien kasvuun ja vastaavasti periferioiden infrastruktuurin ja kaupunkirakenteen olosuhteisiin. Hallinnon tavoitteena onkin kehittää tulevaisuudessa kestäviä ja asukkaita palvelevia asuinympäristöjä ja samalla taata hyvät asumisen edellytykset ympäri Suomen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Päivitetty: 24.3.2016 - Seuraava päivitys: 22.4.2016 Käynnissä olevan rakennustuotannon kiinteähintainen arvo eli volyymi kasvoi marras-tammikuussa 2,7 prosenttia vuodentakaisesta. Asuinrakentamisen volyymi kasvoi 3,8 prosenttia ja muun kuin asuinrakentamisen volyymi 1,8 prosenttia. Samaan aikaan kaikkia rakennushankkeita aloitettiin tilavuudella mitattuna 27,6 prosenttia ja asuinrakennushankkeita 57,2 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.

# data[].attributes.body
antti ja markus

90-luvun alussa iso konkurssipiikki.Konkurssi on velallisen kaikkia velkoja koskeva maksukyvyttömyysmenettely, jossa velallisen omaisuus käytetään konkurssisaatavien maksuun.

# data[].attributes.attachment_link.description
Konkurssien määrä väheni maa-, metsä- ja kalatalouden, teollisuuden ja kaivostoiminnan sekä muiden palveluiden päätoimialoilla. Lukumääräisesti eniten konkurssit vähenivät teollisuuden- ja kaivostoiminnan päätoimialalla. Alalla pantiin tammi-helmikuussa vireille 47 konkurssia, mikä on 13 konkurssia (21,7 prosenttia) vähemmän kuin edellisvuonna. Muiden palveluiden päätoimiala käsittää mm.

# data[].attributes.body
Alijäämä=liikeyritysten tappio

Julkisyhteisö=Julkishallintoa toteuttavat talousyksiköt(mm.valtion-ja kunnanhallinto)

Indikaattorissa kuvataan julkisyhteisöjen alijäämää ja velkaa.(pystyakselilla prosenttimäärä BKT:sta ja vaaka-akselilla vuosiluku)

Vuodesta 1990 jälkeen alijäämä meni miinuksen puolelle ja velkaantuminen nousi.

1995 vuodesta lähtien velkaantuminen on vähentynyt tasaisesti

2008 vuoden jälkeen velkaantuminen on jatkanut nousua

# data[].attributes.attachment_link.title
Findikaattori.fi - Julkinen velka ja alijäämä

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilastokeskuksen Eurostatille raportoimien ennakkotietojen mukaan julkisyhteisöjen alijäämä oli 2,7 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 2015. Alijäämä alitti näin EU:n vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen viitearvon, joka on kolme prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Julkisyhteisöjen EDP-velka eli sulautettu bruttovelka sen sijaan nousi nyt 60 prosentin viitearvon yläpuolelle, ja oli 63,1 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen vuonna 2015.

# data[].attributes.body
vilma elina

Vuoden 2015 toisella vuosineljänneksellä vanhojen osakeasuntojen hinnat nousivat koko maassa 0,8 prosenttia edellisestä neljänneksestä.

Asuntojen hintaindeksi kuvaa vanhojen kerros- ja rivitalohuoneistojen hintakehitystä. Vanhan asunnon määritelmä on asunto, joka on rakennettu aiemmin kuin tilastovuonna tai sitä edeltäneenä vuonna.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan vuoden 2015 neljännellä vuosineljänneksellä vanhojen osakeasuntojen hinnat laskivat koko maassa 0,2 prosenttia edellisestä neljänneksestä. Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 0,4 prosenttia, kun taas muualla Suomessa hinnat laskivat 0,8 prosenttia. Vuoden 2014 vastaavaan ajankohtaan verrattuna hinnat nousivat koko maassa 0,2 prosenttia. Pääkaupunkiseudulla hinnat nousivat 1,4 prosenttia ja muualla maassa hinnat laskivat 0,9 prosenttia.

# data[].attributes.body
inflaatiolla tarkoitetaan yleistä hintatason nousua ja rahan ostovoiman heikkenemistä.

Inflaatio on ollut lievässä laskussa heinäkuun aikana (-0,2%). Syitä tähän on esitetty esimerkiksi polttonesteiden, asuntolainojen korkojen sekä maitotuotteiden hintojen lasku viime vuoteen verrattuna.

findikaattori.fi--> talous. -->inflaatio

# data[].attributes.body
bruttokansantuote on tuotannon mitta kansantaloudessa. se kertoo, kuinka paljon kansantaloudessa on tuotettu tavaroita ja palveluita yhden vuoden aikana. bkt suhteutetaan maan väkilukuun. bkt:n kolme tärkeintä toimialaa ovat alkutuotanto, teollisuus ja rakentaminen sekä palvelut. mitä korkeampi bkt:n luku on sitä vauraammasta kansantaloudesta on kyse. bruttokansantuotteeseen perustuva vertailu on kuitenkin melko karkea tapa arvioida hyvinvointia. se ei ota esimerkiksi huomioon odotettua elinikää tai koulutustasoa. http://www.findikaattori.fi/fi/2