# data[].attributes.body
http://lacabrador.blogspot.com/p/la-gairebe-veritable-historia-de-la.html

# data[].attributes.body
Als monestirs només hi podien accedir els monjos, els nobles i la gent d'alt rang la gent del poble no hi podia accedir i els que estaven interns no en podien sortir

# data[].attributes.body
1. muralla... Conjunt de murs que formen un clos, una barrera. La muralla del castell. Les muralles d’una ciutat.

2.Torre... Construcció cilíndrica o prismàtica més alta que ampla, aïllada o sobresortint d’una edificació, feta per protegir una ciutat, un castell, per fer observacions, etc. Una torre de defensa. La torre de l’homenatge.Una torre emmerletada. Les dues torres de l’observatori.

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.body
1. Quines eren les ciutats més importants? On es situaven?

Barcelona, Catalunya. Caceres, Extremadura. Jaén, Andalucia. Toledo, Castilla La-Mancha, Peratallada, Girona.
2. Com era la seva població?

La població de l’ edat mitjana estava basada en esclaus, nobles, monjos i un rei. Un esclau era una persona obligada a fer tot el que li manaven, podia ser venuda i comprada. Els nobles formaven part de l’ estament dels privilegis. Un monjo és una persona consagrada a la religió. Els reis dirigien en campanyes militars a les que hi havien d’ anar els criats i els seus ejercits, si no volien ser considerats traidors. Demanar impostos en cas de guerrers, bodes… Ejercien com a jutges suprems en guerres, però no poden inferir en els criats, els nobles o en les esglésies.

Els camperols vivien en petites cases fetes de tova, fusta i canya. Tenien una sola habitació on tota la família menjava, dormia i fins i tot,a vegades,hi havia els animals domèstics. Es vestien amb la roba que feien les dones amb els materials que aconseguien ells mateixos. Solien portar faixes perquè havien d’ estar tota l’ estona ajupits, i així, si les duien no els hi produïa mal als ronyons. Les dones també anaven amb faldilles.

L'aliment fonamental era el pa al que s'acompanyava d'un altre tipus de productes. La carn de porc i els embotits eren els principals acompanyaments així com les aus de corral i la cacera. Llet, formatge i mantega tindrien un important paper en la dieta al costat dels llegums. Els camperols estaven dintre del grup dels no privilegiats, els treballadors. S’ ocupaven de produir i vendre els aliments que necessitava la societat.

3. Com eren les cases? De què estaven fetes?

Durant l’ edat Mitjana es van construir grans ciutats emmurallades on s’ hi construïen castells o cases on no només hi vivien famílies, si no que hi vivien artesans, filadors, sastrers, sabaters… I normalment, a la part baixa s’ hi construïa un petit taller i la botiga. També hi havia cases al camp. Les cases artesanes com a la resta d’ habitatges s’ utilitzaven antorxes de foc o làmpades d’ oli. El foc també s’ utilizava per escalfar-se o per la cuina.

4.  Quin era el seu sistema de govern?

Els regnes s’ organitzaven segons les lleis feudals, basades en la relació de vassallatge: Un noble (senyor) rebia del rei (o d’ un altre noble superior) el domini d’ un territori (o feu) i el donava a conrear als vassalls, els quals li juraven fileditat, els vassalls es comprometien a pagar impostos i a prestar determinats serveis al senyor.
5. Com era la seva cultura?

La cultura de l’ Edat Mitjana està relacionada amb la religió. En l’ alta edat mitjana la cultura es desenvolupa als monestirs, on els monjos estudiaven i traduïen obres religioses, literàries i científiques de l’ antiguetat. El llatí era la llengua culta a Europa, però en alguns llocs es va començar a escriure en llengües romàniques. A la Baixa Edat Mitjana la cultura es va desenvolupar.
6. Com era l’art? Quins tipus hi havia?

Art Gòtic: És un estil que es desenvolupa a l’ Europa Occidental durant els últims segles de l’ edat mitjana des de mitjans del segle XII fins el segle XV. El naixement de l’ arquitectura gòtica i la seva expansió inicial té lloc a França. Les catedrals són les construccions més importants de l’ art gòtic.
Art Romànic: Es va desenvolupar a l’ Europa Occidental del segle XI al XIII després de la descomposició de l’ Imperi Carolingi. En un principi, l'estil va ser molt funcional, utilitzant sobretot pedra trencada. A la nau, s'aplicava la volta de canó, sense obertures; molt sovint, amb la porta d'entrada situada al cantó de migdia com a única obertura, amb escasses finestres de doble esqueixada. Només a l'exterior dels absis i murs, s'hi ressaltava alguna lesena, arcuació cega. Les naus podien estar dividides per pilastres unides per arcs de mig punt.

# data[].attributes.body
POL

# data[].attributes.body
1qui vivia als castells com estaven organitzats els castells?--  Els nobles els reis i els soldats tambe hi havien els buffons els artesans , monjus , els trobadors caballers i guardias.

2.  com era la estructura d'un castell i per que ? primer lestroctura d'un castell era igual pero despres van veure que las defenenses fallaven i les van canvia i cadascu ho va fer a la seva manera

3.pq servien els castells? (per protegir als reis importans i no ser conquerits) de fortalesas
la seva estructura era per evitar  l'artilleria enemiga i tanve tenien passadisos secrets per si entraven.

4. hi ha castells que avui en dia estiguin igual que fa cent anys? no perque mols s'han anat  reconstruin al llarg dels anys.

5.els castells avui en dia de que serveixen ?
de museus per a la gent i n'hi ha alguns que i viuen reis o gent rica aixi que no nomes s'utilitzaven castells a l'edat mitjana .

# data[].attributes.headline
L I D I A                                                                                                                             L I D I A

# data[].attributes.subject
L I D I A                                                                                                                             L I D I A

# data[].attributes.headline
POL                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        POL

# data[].attributes.subject
POL                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                        POL

# data[].attributes.headline
ADM                                                                                                     ADAM

# data[].attributes.subject
ADM                                                                                                     ADAM

# data[].attributes.headline
ADAM                                                                                                     ADAM

# data[].attributes.subject
ADAM                                                                                                     ADAM

# data[].attributes.headline
ARIADNA                                                                                                                               ARIADNA

# data[].attributes.subject
ARIADNA                                                                                                                               ARIADNA

# data[].attributes.body
AR  I ADNA

# data[].attributes.attachment_link.description
Create a new document and edit with others at the same time -- from your computer, phone or tablet. Get stuff done with or without an internet connection. Use Docs to edit Word files. Free from Google.

# data[].attributes.body
Als monestirs hi vivien una colla de monjos o monjes (mai hi vivien en comú persones del mateix sexe).
Tots treballaven cadascú amb la seva feina (n'hi havien que copiaven: els copistes n'hi havien que cuinaven, que arreglaven el monestir., els pagesos..) I a part de treballar resaven.

I hi manava un abat

# data[].attributes.body
Un monestir és un edifici a on els monjos s'hi passen la vida i també hi treballaven, No en podien sortir.

# data[].attributes.body
Els monestirs eren grans edificis que estaven formats per un claustre amb font,  una cuina, un menjador un dormitori comú i un escriptorium (era a on és copiaven o s'escrivien llibres religiosos).

# data[].attributes.headline
 Com estaven uvicats normalment els monestirs?

# data[].attributes.subject
 Com estaven uvicats normalment els monestirs?

# data[].attributes.body
Normalment els monestirs acostumaven a estar apartats de la gent.

# data[].attributes.body
Aquest convent va ser fundat el 1396, però bona part del temple, segons exhibeix el seu estil, i especialment el claustre, daten de temps molt posteriors, traçat aquest i dirigit pel mestre d'obres fra Glandis. Als volts entre els segles XVII i XVIII hi havia una certa tensió entre la comunitat agustiniana i la parròquia i la Universitat (ajuntament) de Torroella. Fou exclaustrat durant la desamortització de Mendizábal i incendiat en els episodis de crema de convents del 1835. La capella dels Dolors va perviure fins als episodis de crema de convents de 1936 a Espanya, quan fou enderrocada. contribucions.

# data[].attributes.body
Fundat el 1080, l'església actual va ser consagrada el 1131, moment en què van ser fetes al monestir nombroses donacions, entre les quals destaca l'església de Santa Maria de Moià, amb tots els seus béns, drets i privilegis. Posteriorment, encara continuà rebent donacions que enriquiren el patrimoni i augmentaren el poder del monestir, com l'església de la Garriga o la pabordia de Castellterçol. El bisbe de Vic, en fer la cessió a l'Estany d'aquella pabordia, es va quedar amb l'església de Santa Maria de Moià, tot i que li va cedir, a canvi, les de Sant Quirze de Muntanyola, Sant Feliu de Rodors, Sant Pere de Ferrerons i Sant Fruitós de Castellterçol.

# data[].attributes.body
Aquest monestir tingué origen en l'església de Santa Maria de Rodes, que fou construïda sobre un temple paleocristià al turó de Santa Maria, el punt més elevat de l'antiga ciutat de Rodes. L'església, que tenia vida monàstica, hauria estat fundada a finals del segle VIII o principis del IX per monjos fugitius del monestir de Magrígul, situat a la zona de la vall de Montjoi, a l'extrem de la serra de Rodes, que havia estat destruït pels sarraïns. En aquests primers temps, l'activitat monacal es va veure afectada pels atacs dels pirates sarraïns, que acabaren per anihilar-la.

# data[].attributes.body
Sant Pau de Fontclara era un cenobi benedictí existent darreries del segle IX. L'any 889 el seu primer abat, Saborell, acudí a Orleans on recaptà un precepte del rei Odó en el qual li són confirmades diverses possessions al Baix Empordà amb el mateix lloc on hi ha la font "Clara, in ipso monasterio defluente". S'hi fa constar que Saborell havia fundat el monestir amb l'ajut dels veïns de l'indret

# data[].attributes.body
Es tracta d’un lloc estratègic per a la vigilància de la costa especialment durant l’edat mitjana i d’aquí l’interès en convertir-lo en un punt d’utilitat per evitar naufragis i també com a defensa dels pirates que en aquella època feien incursions per la costa. Tant és així que la mateixa ciutat de Barcelona va fer aportacions econòmiques per tirar endavant l’empresa.

# data[].attributes.attachment_link.description
monestirs.cat pretén ser una guia dels monestirs i convents de Catalunya i del seu entorn, on es pot trobar informació de poc més de sis-cents establiments monàstics del Principat a més de nou-cents vint de la resta d'Espanya, França i Portugal ( veure més...)

# data[].attributes.body
Les comunitats de coneixement són grups de persones que compartixen informació, idees, experiències i ferramentes sobre una àrea d'interés comú, on els grups aporten valors. Es basen en la confiança i desenrotllen estàndards en la forma de treball, amb un propòsit o missió que també és comú.

Constituïxen un suport tecnològic brindat per una plataforma per a compartir coneixement entre les persones, i augmentar la productivitat d'un equip de treball.

La plataforma facilita la coordinació de les accions i el compartir el coneixement sobre un determinat tema, augmentant l'eficiència.

# data[].attributes.body
CIUTATS - Lidia Mercader
MERCATS - Adam Orgaz
MONESTIRS - Pol Miranda
CASTELLS - Arnau Brescoli
SOCIETAT - Ariadna Martí

# data[].attributes.body
Adam:
El ressorgiment de la vida urbana:
va tenir lloc a Europa durant l'etapa de la baixa edat mitjana entre el segle X i el segle XV. Davant d'això és important considerar el creixement del comerç internacional que permet explicar el ressorgiment de la vida urbana i per a això analitzarem certs punts referents al comerç.

Ariadna:
Manuscrit:

És com indica el seu nom un text 'escrit a mà', sovint pels clergues. La majoria daten de les èpoques de l'edat antiga i mitjana; és una manifestació singular i única de cada text.

Rei Persona que exerceix la sobirania d'un regne. .

Lidia:
Ciutat Es una població gran amb alta densitat de població.
Plaça És una superfície urbana normalment situada en la intersecció de dos o mes carrers.
Muralla: És un tipus de construcció defensiva destinada a la defensa o protecció d'un indret,entorn d'una població.
Edat Mitjana És el període intermini de l'historia d'Europa en mig de l'edat Antiga i l'edat Moderna.

Pol:
Monestir Un monestir és una edificació per a la reclusió dels religiosos i monjos, que hi viuen en comú.
Ermita:
Una ermita és una casa soltaria al mig de un bosc o muntanya on hi viu un capellà anomenat ermità.
Capellà:
Persona religiosa que diu mises.
Capella:
Edifici religiós destinat a misses.

Bresco:
Castell: castell: fortalesa militar ntiga