# data[].attributes.body
•Mikä on allergia?
Allergia on immuunijärjestelmän häiriö. Itse allergiahäiriö ei ole vaarallinen, mutta keho luulee allergiahiukkasen olevan vaarallinen joten se aloittaa suuren puolustusreaktion aiheuttaen allergiaoireet.

Allergiareaktioita on erilaisia. Ne voivat olla lieviä ja paikallisia, jotkut taas ovat vakavia ja voivat levitä koko kehoon. Allergiareaktion voi saada esimerkiksi jostakin ruoka-aineesta, lääkkeestä, siitepölystä, eläimistä tai joistakin muista aineista joille keho altistuu. Koko kehon valtaisia vakavia ja vaarallisia allergiareaktiota kutsutaan nimellä anafylaktinen reaktio eli helpommin sanottuna anafylaksia. Allergiareaktioita aiheuttavia aineita kutsutaan allergeeneiksi. Lapsilla vanhempien perintötekijät vaikuttavat asiaan esimerkiksi jos toinen vanhemmista on allerginen jollekkin voit saada allergian 25% todennäköisyydellä, jos taas molemmat vanhemmat ovat allergisia jollekkin sinulla on 50-70% todennäköisyys saada allergia. Kosketusallergiareaktio ei ole perillinen eli perintötekijät eivät vaikuta asiaan.

Nopeat allergiareaktiot häviävät kuitenkin kasvuiän myötä. Lääke- ja kosketusallergiat taas ovat pysyvämpiä ja saattavat kestää loppuiän. Niitä voi kuitenkin lievittää allergialääkkeillä, jotka määrätään allergiatyypin, vaikeusasteen sekä aiheuttajan perusteella.

•Millainen sairaus on immuunikatosairaus?

Immuunikato on kehossa oleva häiriö joka haittaa kehon puolustuskykyä infektioita vastaan ja immuunipuutossairauksia on yli 200 erillaista.

Immuunikatosairauksia on kahta erilaista, primäärinen ja sekundaarinen. Primäärinen on synnynnäinen immuunipuutostauti, kun taas sekundaarinen on tullut lääkehoidon tai bakteerin takia.
Yleisesti immuunikatossairaus on todella harvinainen ja vaikeimmat tapauksista johtavat kuolemaan.

•Miten ihmisen sisäinen puolustusjärjestelmä haittaa elinten luovutusta?

Ihmisen puolustusjärjestelmä eli immuunijärjestelmä torjuu ihmisen kehoon tulevia taudinaiheuttajia esimerkiksi bakteereita ja viruksia.

Kun siirrämme vierasta kudosta tai elintä toisen ihmisen kehoon on luonnollista, että immuunijärjestelmämme hyökkää sitä vastaan. Tätä hyökkäämistä kutsutaan jonkinlaiseksi hylkimisreaktioksi ja niitä on kolmea erilaista: hyperakuutti hyljintä, akuutti hyljintä sekä krooninen hyljintä. Hyperakuuttisessa hyljinnässä tapahtuu minuuteissa reaktio, jossa veri hyytyy verisuonten seinämiin ja näin ollen pysäyttää siirteen verenkierron. Akuutissa hyljinnässä taas reaktio tapahtuu kolmesta päivästä kolmeen kuukauteen leikkauksen jälkeen. Sitä hoidetaan kuitenkin lääkityksellä. Hoitamattomana se kuitenkin vaurioittaa verisuonia ja aiheuttaa niiden tukkiutumisen. Krooninen hyljintä ilmenee pitemmällä aika välillä.
Yleensä ihminen joutuu käyttämään hylkimisenestolääkitystä elinsiirron jälkeen, jottei ihmisen immuunijärjestelmä hyökkäisi siirretyn elimen soluja vastaan. Tämän hylkimisreaktion takia joutuu ihminen luultavammin siirrosta eteenpäin ja koko loppu elämänsä syömään hylkimisenestolääkkeitä.

# data[].attributes.body
Miksi monet bakteerit viihtyvät hyvin ihmisen elimistössä?
Bakteerit viihtyvät hyvin ihmisen elimistössä, koska siellä on niille suotuisat olosuhteet esim. lämpötila ja ravinto ovat suotuisat bakteereille.

Mitä hyötyä ihmiselle on hänessä olevista bakteereista?
Ihmisen keho alkaa tuottamaan hyödyllisä bakteereja jo parin tunnin jälkeen syntymästä. Nämä bakteerit ovat haitattomia ja estävät haitallisten bakteerien lisääntymisen elimistössä. Ihmisen elimistössä on hyödyllisiä ja haitallisia bakteereja esim. Ihmisen paksusuolessa on bakteereja, jotka tuottavat K-vitamiinia, joka edesauttaa veren hyytymistä. Biotekniikan avulla ihmisessä olevat bakteerisolut vahivistavat ihmisen luontaista bakteerikantaa.

Minkä kokoinen on tyypillinen bakteeri?
Bakteerit ovat noin 0,0005-0,7mm kokoisia.

# data[].attributes.body
Immuniteeti (vastustuskyky) mon kehon kyky suojautua taudinaiheuttajilta. Immuniteetti jaetaan luontaiseen ja adaptiiviseen immuniteettiin. Luontainen immuniteetti on pääosalla ihmisistä luontaisesti, mutta adaptiivinen immuniteetti kehittyy uusia taudinaiheuttajia kohdatessa.

Rokotteet ovat valmisteita joilla vahvistetaan adaptiivista immuniteettia.

Yleisimpiin rokotteisiin kuuluvat mm. A ja B hepatiittirokotteet , influenssarokote ja poliorokote.

Rokotevastaisuudella tarkoitetaan ihmisten tietämättömyyttä ja vastustusta rokotteiden suhteen. Rokotevastaisuus on lisännyt huomattavasti tartuntatautien määrää.

# data[].attributes.body
Mihin perustuu antibioottien käyttö bakteerisairauksien hoidossa?
-- Antibiootteja käytetään tuhoamaan haitallisia bakteereja ja niillä estetään bakteerien jakautumista, jolloin myös niiden määrä pysyy alhaisena. Silloin ne eivät aiheuta niin paljoa oireita ja valkosolut pystyvät torjumaan ne paremmin.

Miksi antibioottikuuria ei saa keskeyttää?
-- Antibioottikuuria ei saisi lopettaa, koska se ei välttämättä kerkeä vaikuttaa tarpeeksi, jolloin sairaus saattaa uusiutua helpommin, kun bakteerit saattavat päästä uudelleen jakautumaan.

Mitä haittaa on antibioottien runsaasta käytöstä?
-- Esimerkiksi erilaisia sivuvaikutuksia. Se voi myös aiheuttaa tuhoontuvia ruoansulatuksen kolibakteereja.
Melko yleisiä haittavaikutuksia ovat esimerkiksi oksentelu tai muu pahoinvointi tai ihottuma, hermostolliset oireet, kuten esimerkiksi päänsärky ja väsymys. Aina ei kuitenkaan ole helppo erottaa johtuuko sivuoire antibiootista vai hoidettavasta sairaudesta. Antibioottipakkauksessa tulee kuitenkin mukana ohje, jossa kerrotaan mahdollisista haittavaikutuksista.

# data[].attributes.body
Miksi monet bakteerit viihtyvät hyvin ihmisen elimistössä?

Mitä hyötyä ihmiselle on hänessä elävistä bakteereista?

Minkä kokoinen tyypillinen bakteeri on?