# data[].attributes.body
fremstilles af tørstofholdige råvarer som halm, træ og organisk affald fra landbruget.
Man har i dag udviklet en metode hvor man kan lave halm om til ethanol. Dog er denne teknik stadig i forsøgsstadiet. Først lægges halmet i blød i vand. Efterfølgende bliver massen kogt under højt tryk. Energien som bruges til kogning, kommer fra kraftværker, men da processen ender ud i et fast brændstof, som kan blive brug af kraftværkerne, vil denne proces til sidst blive selvforsynende. efter at massen både er blevet presset mod en vandstrøm og blevet inddampet, tilsættes der til sidst mikroorganismer som omdanner glukosen og xylosen(træsukker) til ethanol. Dog leder man efter en gær type som kan omdanne begge typer sukker til ethanol, men dette er en del af den forskning der finder sted.

# data[].attributes.body
- http://www.eof.dk/Viden/Temaer/Introduktion%20af%20bioethanol

- http://www.climateminds.dk/index.php?id=711

# data[].attributes.headline
Mængde sukker der skal bruges på et forbrug på 2000 L benzin, hvis EU kravene følges 

# data[].attributes.subject
Mængde sukker der skal bruges på et forbrug på 2000 L benzin, hvis EU kravene følges 

# data[].attributes.body
Mængde sukker der skal bruges på én hel L benzin: 329,802 g sukker.
329,802 g sukker ⋅ 2000 L benzin = 659.604 g sukker
659.604 g sukker/100 ⋅ 5,75% = 37.927,23 g sukker

Altså skal der 37.927,23 g sukker til, hvis 5,75% af den samlede mængde benzin (2000 L) skal bestå af ethanol.

# data[].attributes.body
2005 - EU udstedt krav om 2% af transport brændstof skal udgøres af bioethanol.
2010 - krav steget til 5,75%.
I 2009 blev der lavet en lov som krævede at der til alt benzin i Danmark blev tilsat 5% bioethanol. Denne lov trådte i kraft i 2010, og hart gjort at Danmark opfylder de internationale klimakrav.
I Danmark bliver vores udslip af kuldioxid øjeblikligt formindsket med 200.000 ton årligt med denne løsning.

# data[].attributes.body
Laves af stivelse- og sukkerholdige afgrøder -som korn, fx hvede og majs, sukkerroer og sukkerrør. Hvis bioethanolen skal laves ud af fx: korn eller majs, er det nødvendigt at hakke og koge dem, inden man begynder processen for frigive stivelsen. Derefter tilsættes der enzymer, som laver stivelse til glukoseenheder som gæren kan nedbryde For at lave 1. generations bioethanol, skal der tilsættes gær til afgrøderne. Sukkeret vil under de rette omstændigheder begynde en gæring. Undervejs i denne proces omdanner gæret, sukkeren til ethanol.

# data[].attributes.headline
Fordele og ulemper ved 1. og 2. generations bioethanol:

# data[].attributes.subject
Fordele og ulemper ved 1. og 2. generations bioethanol:

# data[].attributes.body
1. generations:
Fordele:
- teknologien bag processen er til rådighed
- anvisningerne fra EU følges
Ulemperne:
- da det laves ud fra afgrøder opstår der etiske dilemmaer, blandt andet angående hungersnød.
- kræver et energiforbrug af dyrke/fremstille
- Vi bruger vores afgrøder på det, og ikke foder.

2. generations:
Fordelene :
- ikke potentielle fødevarer
-  laver bioethanol af affalds- eller biprodukter fra landbruget
Ulemper:
- teknologi ikke nok udviklet
- om 5 år forventes det

# data[].attributes.body
- En form for biobrændstof, som er skabt via en gæringsprocess.
- Det er en væske som kan bruges som brændstof til transport
- Der er 2 former for dannelse af bioethanol; 1.- 2.generation
- er til dels CO2 neutral