# data[].attributes.body
Neva on yksi suotyyppi. Neva on vetinen ja vähä ravinteinen suo.

# data[].attributes.body
Korvet ovat metsäisiä soita.

# data[].attributes.body
Jäkälä menestyy kuivilla ja valoisilla paikoilla. Jäkälä koostuu sienirihmastosta ja levästä, jotka elävät yhdessä. Ne voivat vaipua horrokseen ja heräävät henkiin taas, kun ne saavat vettä.

# data[].attributes.body
Kihokki on suokasvi.

# data[].attributes.body
-Suo on märkä ja hapan elinympäristö.
-Suo on niin märkä paikka, että  hajottajat eivät viihdy siellä ja juuret eivät saa happea.
Suokasveja ovat:
-kanerva
-rahkasammal
-kihokki
-lakka
-suopursu
-karpalo
-tupasvilla

# data[].attributes.body
Sammaleet pärjäävät varjoisilla paikoilla jossa muut kasvit ei pärjää. Mutta on myös sammaleita jotka pärjäävät valoisilla paikoilla. Sammaleilla ei ole juuria. Ne ottavat vettä ja ravinteita lehdillään. Sen takia sammaleet kasvavat kosteilla paikoilla. Sammaleet lisääntyvät itiöiden avulla. Itiöistä tulee itiöpesäkkeitä,

# data[].attributes.body
Tässä on karikkeessa elävä mato. Me löysimme tämän madon lehtimetsästä. Madot viihtyvät kosteilla ja lehtisillä paikoilla. Koska he saavat sieltä paljon ravintoa. Nurmikolta ei löytynyt paljon matoja, koska siellä ei ole paljon ravintoa eli lehtiä ja multaa. Matoja on kolmea eri lajia syväkaivajat, vaakakaivajat ja karikkeessa elävät.

# data[].attributes.body
Kallioimarre on lakritsin makuisesta juuresta tunnettu saniaiskasvi. Kallioimarteen varsi on vaakasuora, pitkä ja paksuhko. Varresta yksittäin tai pienissä ryhmissä nousevat talvehtivat lehdet kasvavat 15-40 cm korkeaksi. Kallioimarren lehtilavan alapuolella on itiöpesäkkeitä. Kallioimarre kasvaa kallioilla, metsäkivillä ja joskus puiden tyvillä.

# data[].attributes.body
Käenkaali eli ketunleipä on monivuotinen hento ruoho. Se kasvaa yleensä 5-10cm korkuiseksi. Se kasvaa Suomessa Etelä- ja Keski-Suomen lehdoissa ja kangasmetsissä. Käenkaalilla on ohuet ja isot lehdet kasviin verrattuna. Käenkaali kasvaa kosteilla paikoilla koska se tarvitsee paljon vettä. Käenkaalin varsi kasvaa vaakasuoraan.

# data[].attributes.body
Kanerva on puuvartinen ikivihreä varpu, joka kasvaa 10-50 cm korkeaksi. Sen lehdet ovat neulasmaisia ja kasvavat vastakkain. Kanerva viihtyy aurinkoisilla kallioilla, luodoilla ja kangasmetsissä. Kanerva pysyy samana ympäri vuoden.

# data[].attributes.body
Mustikka on varpu. Varpu on pieni puuvartinen kasvi. Mustikka kukkii toukokuusta heinäkuuhun, ja marjat kypsyvät heinäkuusta alkaen. Mustikka kasvaa melko kosteissa paikoissa. Mustikka tiputtaa lehtensä syksyllä sillä sen lehdet haihduttavat paljon enemmän vettä kuin esim. puolukan lehdet.

# data[].attributes.body
Puolukka on varpu. Varpu on pieni puuvartinen kasvi. Puolukka kukkii touko-kesäkuussa ja sen punainen syötävä marja on kypsä syyskuussa. Puolukka viihtyy parhaiten kuivissa kangasmetsissä. Puolukka ei tiputa lehtiä syksyllä sillä sen nahkeat lehdet eivät haihduta yhtä paljon vettä kuin esim. mustikan lehdet

# data[].attributes.body
Kuusi on havupuu. Se kasvaa yleensä 35-45 metrin korkuiseksi. Se elää yleensä Suomessa 80 vuotiaiksi, sillä ne yleensä kaadetaan silloin. Mutta jos ne saavat kasvaa rauhassa ne saattavat elää jopa yli 200 vuotiaiksi. Jos niitä ei kaadeta kuusen yleensä tappaa kääpä. Kuusi kasvaa yleensä kosteissa olosuhteissa sillä sen juuret ovat melko pinnalla. Kuusen kävyt ovat suippoja ja pitkiä.

# data[].attributes.body
Mänty

Mänty on havupuu. Mänty on ikivihreä puu, jonka neulaset pysyvät yleensä puussa 3-5 vuotta. Männyn neulaset ovat pareittain. Mänty kasvaa yleensä 15-30 metriä korkeaksi. Mänty elää tavallisesti 200-300 vuotta. Mänty kasvaa yleensä kuivissa paikoissa, koska sen juuret pystyvät ottamaan vettä syvältä maasta.

# data[].attributes.body
Suomessa kasvaa neljä eri pihlajalajia. Yleisin pihlaja on kotipihlaja. PiIhlaja kasvattaa marjansa alkusyksystä siksi koska linnut syövät niitä ja levittävät siemeniä hyviin kasvupaikkoihin kakkansa avulla. Pihlaja viihtyy meilkein kaikissa kasvupaikoissa.

# data[].attributes.body
Koivu

Koivut ovat Suomen lehtipuistä yleisimpiä. Koivu tiputtaa lehtensä syksyllä, koska muuten ne kuivuisivat kun ne eivät saa tarpeeksi nestettä. Ne eivät saa tarpeeksi nestettä, koska maa on jäässä.