# data[].attributes.attachment_link.description
Torsdag meldte Troels Lund Poulsen (V) ud, at iværksætter Mia Wagner skal være minister for digitalisering og ligestilling. Hun er blandt andet kendt for sin rolle som investor i tv-programmet “Løvens hule”.

# data[].attributes.body
Skriv 5 punkter som skal være i din samtale

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi har netop fejret julen, den dejlige fest, med juletræ, tændte lys og forventningsfulde børn. I den mørkeste tid på året lyser julen op. Nu står det nye år for døren, i aften fejrer vi nytårsaften. Foran os ligger et år, som vi møder med forventning, men også med bekymring, for der sker voldsomme ting ude i verden.

Nogle årstal står klart i vores bevidsthed, fordi vi knytter dem til bestemte begivenheder.

Året 1943 husker vi for redningen af de danske jøder. Det var 80 år siden i oktober.

Hvad skal vi gøre, når uskyldige mennesker bliver angrebet?

Det viste den danske befolkning dengang. Almindelige borgere hjalp helt spontant deres medmennesker. Advarede naboen, skjulte kollegaen og bragte familier i sikkerhed i Sverige. For langt de fleste danske jøder lykkedes flugten fra nazisternes folkemord.

Dengang Danmark var besat, gav min farfar Christian X udtryk for dét, som var holdningen i befolkningen: "Jøder var og er agtede borgere i det danske samfund" -. Når vi kender hinanden, formår vi også at leve os ind i hinandens skæbne. Så følger medfølelse og hjælpsomhed som noget ganske naturligt.

Det år, vi tager afsked med i aften - 2023 - vil blive husket for det grufulde terrorangreb på civile i Israel. Det er ikke til at fatte.

Grufuld er også den krig, der er fulgt efter. Her er ingen vindere, kun tabere. Kvinder og børn har ikke selv valgt krigen, men de betaler prisen. Uskyldige mennesker er de første ofre. Ikke alene i Mellemøsten langt herfra, men også i Danmark.

Krigen får antisemitismen til igen at brede sig. Det er ulykkeligt og skændigt.

Jeg vil i aften komme med en utvetydig opfordring til, at vi alle i Danmark behandler hinanden med respekt.

Vi skal træde tættere på hinanden, ikke fjerne os fra hinanden. Vi skal huske, at vi alle er mennesker. Det gælder såvel jøder som palæstinensere.

Både jøder og palæstinensere i Danmark bliver bange, når telefonen ringer. Er der dårligt nyt om familien?

De ukrainske flygtninge kender den samme angst.

Året 2022 vil altid være knyttet til overfaldet på Ukraine. I år er krigen fortsat med samme styrke og med store tab af menneskeliv. Selvom opmærksomheden lige nu er rettet mod Mellemøsten, så skal ukrainernes kamp for frihed ikke blive glemt.

Dansk opbakning har stor betydning for det ukrainske folk. Det kom klart til udtryk, da præsident Zelenskyj besøgte Danmark i sommer. Det kan vi godt være stolte over.

Min nytårshilsen i aften går til alle, som fejrer nytår i skyggen af terror og krig.

Det er ikke alene krig og konflikter, som gør fremtiden usikker.

Vejret synes at løbe løbsk i forskellige retninger. Det virker uoverskueligt, og det skræmmer.

Rundt om i verden bliver mennesker ramt på forskellig vis. De fleste husker nok, at juli herhjemme var kølig og regnfuld. 2023 blev det vådeste år i dansk vejrhistorie. Men for hele jorden blev juli og august de to varmeste måneder nogensinde.

I sidste måned udsendte FN en ny klimarapport. Alvoren er tydelig. Klodens klima forandrer sig hurtigere, end man troede.

Vi er nødt til at forholde os til klimaforandringerne. Konsekvenserne er ikke kun fremtid. De er her allerede, og de er voldsomme.

Det er de fleste i Danmark fuldstændig klar over, selvom det har været vanskeligt for nogle af os helt at indse det.

Nu må vi sammen finde håbet og viljen til at gøre noget.

Tidligere i denne måned var der klimatopmøde i Dubai. Her deltog Kronprinsen sammen med danske ministre.

Danmark er et rigt land med en vigtig international stemme. Det forpligter.

Vi har også flere af de tekniske løsninger, der skal til. Det gør mig stolt, at danske forskere og virksomheder er med til at skabe en fremtid, hvor vi passer på vores klode og natur.

I det forløbne år har der været talt meget om "kunstig intelligens". En ny teknologi, som vil kunne ændre vores liv på måder, vi næppe kan forestille os. Men hvordan? Hvad kan følgerne blive? Måske kan den forbedre vores samfund, men vil vi kunne styre det?

Skal vi være begejstrede eller bekymrede? Jeg tror, at vi skal være eftertænksomme og opmærksomme.

Den nye teknologi er jo netop "kunstig". Den tænker ikke selv. Den bliver fodret med det, mennesker allerede har skabt.

Kunstig intelligens efterlader os med et helt grundlæggende spørgsmål: "Hvad er det, der gør os mennesker til noget ganske særligt?"

Vi mennesker har håb og nysgerrighed. Vi har indlevelse og kreativitet. Vi har evnen til at skabe og til at tænke selv. Det er det, der har bragt os vidt. Det må vi ikke glemme.

Teknologien og maskinerne har for længst overtaget meget af håndens arbejde. Men alligevel betyder det ikke, at vi mennesker sidder med hænderne i skødet.

Jeg har lagt mærke til, at mange igen har fundet en hobby eller et håndarbejde frem. Det begyndte nok under corona-krisen; men så kunne man ikke holde op igen - det gælder i hvert fald for mig. Man får ro på sig selv, når man sidder med et sytøj eller har noget andet mellem hænderne; det gælder for alle aldersgrupper.

For mange af os er det en fritidsbeskæftigelse at holde hænderne i gang. For andre er det et livsvilkår - en profession.

Det gælder for dem, der lægger murstenene, trækker kablerne, maler væggene i de huse, hvor vi bor. Dem, der bygger vindmøllerne, så vi får ren energi. Dem, der passer os, når vi er indlagt på sygehuset, eller plejer os, når vi ikke længere kan klare os selv.

Det er alt sammen funktioner, der kræver håndelag, kundskaber og uddannelse, og som i den grad fortjener respekt.

Godt håndværk er en nydelse at opleve. At betragte en velbygget mur, at se på en blank og smukt malet væg, at beundre et møbel, hvor træet er behandlet med omsorg og indsigt, det fylder mig med glæde hver gang.

Året 2023 vil vi huske som det år, hvor vi kunne fejre, at mit barnebarn Prins Christian fyldte 18 år. Det blev en stor og, tror jeg, dejlig dag for ham. Han stod frem på en måde, der gjorde hele hans familie stolt af ham. Han var omgivet af søde, forventningsfulde og muntre unge fra hele riget og han holdt en tale, der aftvang stor respekt. Den gjorde hans farmor stolt.

Prins Christian sagde tingene, som de var. Det gjorde man ikke så meget, da jeg var ung. I dag tør de unge vise, at de også kan være usikre. Den åbenhed er en styrke, som vi andre må beundre, og som vi kan lære af.

Alle kender det lille ord "tak".

Det er et dejligt ord, både at sige og at høre. I det ord ligger erkendelsen af, at et menneske ikke står alene. Det er også ordet, vi benytter netop som nytårshilsen: Tak for det gamle år!

Tak for den hjertelighed og gæstfrihed, jeg møder overalt i Danmark.

I rigsfællesskabet er vi tre lande og tre folk. Vi har hver vores identitet og kultur og hver vort sprog. Men vi er knyttet sammen af en fælles historie, og vi er forbundne som mennesker.

I aften vil jeg ønske et godt nytår for alle i Grønland og for alle på Færøerne. Ofte går mine tanker nordpå til de to lande og til de to folk med en tak for alt, hvad de har givet mig i årenes løb.

Mine nytårshilsener går også til de danske i Sydslesvig og til de mange andre danske, som opholder sig og har deres virke i udlandet.

Ved årsskiftet takker jeg alle i Forsvaret, Politiet og Beredskabet. I gør en beundringsværdig og helt uundværlig indsats for vort land.

En ganske særlig tak skal lyde fra mig i aften. Tak for alt, hvad jeg og min familie har modtaget af varme og hengivenhed igennem mange, mange år.

Om 14 dage har jeg været Danmarks dronning i 52 år. Så lang tid går ikke sporløst hen over noget menneske - heller ikke mig! Tiden slider, og "dårligdommene" bliver flere. Man overkommer ikke længere det samme, som man kunne engang.

I februar i år gennemgik jeg en omfattende rygoperation. Den forløb godt, takket være det dygtige sundhedspersonale, der tog sig af mig. Operationen gav naturligvis også anledning til at gøre sig tanker om fremtiden - om ikke tiden var inde til at overlade ansvaret til den næste generation.

Jeg har besluttet, at det er nu, der er det rigtige tidspunkt. Den 14. januar 2024 - 52 år efter jeg efterfulgte min elskede far - vil jeg træde tilbage som Danmarks dronning. Jeg overlader tronen til min søn Kronprins Frederik.

I aften vil jeg først og fremmest sige tak. En tak for den overvældende varme og støtte, som jeg har modtaget gennem alle år. En tak til de skiftende regeringer, som det altid har været givende at arbejde sammen med, og til Folketinget, som altid har mødt mig med tillid.

Min tak skal lyde til alle de mange, mange mennesker, som ved særlige begivenheder, såvel som i hverdagen, har omsluttet mig og min familie med kærlige ord og tanker. Det har gjort disse år til en række af perler.

Den støtte og bistand, som jeg har modtaget gennem årene, har været afgørende for, at jeg har kunnet løfte min opgave. Det er mit håb, at det nye kongepar vil blive mødt med den samme tillid og hengivenhed, som er blevet mig til del.

Det fortjener de! Det fortjener Danmark!

Så vil jeg afslutte min sidste nytårstale med de ord, som jeg plejer:

GUD BEVARE DANMARK

GUD BEVARE JER ALLESAMMEN

# data[].attributes.attachment_link.description
Hendes Majestæt Dronningens nytårstale 2023. Vi har netop fejret julen, den dejlige fest, med juletræ, tændte lys og forventningsfulde børn. I den mørkeste tid på året lyser julen op. Nu...

# data[].attributes.headline
Magten delt i DK - Demokratiet grundloven 1849

# data[].attributes.subject
Magten delt i DK - Demokratiet grundloven 1849

# data[].attributes.body
Folketinget stemmer

# data[].attributes.body
LAV EN PP præsentation :

1.Hvad hedder jeres parti og hvilket bogstav har de fået tildelt?

2. Sidder de i Folketinget (oppositionen) Eller regering.

3. Er de i rød eller blå blok?

4. Hvad er deres historie? (Find info på Gyldendal ved at trykke på de røde prikker i "Det idelogiske kompas" "Højre-venstre akse" samt "Det politiske landskab) I kan se figurerne herunder, men de røde prikker er kun aktive på Gyldendal)

5.Hvad er deres 3 vigtigste mærkesager?

(Brug linket herover til at finde info)

# data[].attributes.attachment_link.title
Se partiernes holdninger til 13 temaer - Folketingsvalg 2022

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs, hvad de politiske partier mener i forhold til de 13 temaer, der betyder mest for danskerne under folketingsvalget 2022.

# data[].attributes.headline
Demokrati betyder folkestyre. Det vil sige, at det er folket, som er med til at bestemme. 

# data[].attributes.subject
Demokrati betyder folkestyre. Det vil sige, at det er folket, som er med til at bestemme. 

# data[].attributes.body
Hvad betyder demokrati for dig? Hvornår har I været med til at beslutte noget? Var det en demokratisk beslutning? Giv eksempler på, hvornår I har deltaget i en afstemning, en diskussion eller en anden form for proces, hvor man skulle blive enige og beslutte noget i fællesskab. Har nogen af jer været med til at påvirke politikere eller andre, fx ved at deltage i en demonstration eller ved at udtrykke jeres holdning på Facebook eller andre medier? Hvad skal der til for, at I vil gøre noget aktivt for at få indflydelse? Hvornår oplever I, at andre har magt over jer, og at beslutninger, som har betydning for jer, ikke er demokratiske?

# data[].attributes.body
1)Hvad betyder ideologi?

2) Hvad er kendetegn for liberalismen?

3)Hvad er kendetegn for konservatismen

4)Find forskelle og ligheder mellem konservatismen og liberalismen?

5) Hvad er kendetegn for socialismen?

6) På hvilke områder adskiller socialismen sig fra liberalismen og konservatismen - er et nogle lighedspunkter?

7)Hvad synes du er vigtigst - frihed eller social tryghed?

# data[].attributes.body
Direkte demokrati

Repræsentativt demokrati

Samtale demokrati

# data[].attributes.attachment_link.description
Torsdag meldte Troels Lund Poulsen (V) ud, at iværksætter Mia Wagner skal være minister for digitalisering og ligestilling. Hun er blandt andet kendt for sin rolle som investor i tv-programmet “Løvens hule”.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tag kandidatentesten for Folketingsvalg 2022 - Altinget

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvor skal krydset sættes? Tag Altingets kandidattest til Folketingsvalg 2022 og se, hvem du er mest enig med, og lær mere om kandidaternes mærkesager.

# data[].attributes.attachment_link.description
Torsdag meldte Troels Lund Poulsen (V) ud, at iværksætter Mia Wagner skal være minister for digitalisering og ligestilling. Hun er blandt andet kendt for sin rolle som investor i tv-programmet “Løvens hule”.

# data[].attributes.body
I min familie bestemmer vi lige meget ?
Har du indflydelse på beslutninger på Kolding Realskole?
I Danmark bestemmer alle lige meget ?

# data[].attributes.attachment_link.description
Torsdag meldte Troels Lund Poulsen (V) ud, at iværksætter Mia Wagner skal være minister for digitalisering og ligestilling. Hun er blandt andet kendt for sin rolle som investor i tv-programmet “Løvens hule”.

# data[].attributes.attachment_link.description
Torsdag meldte Troels Lund Poulsen (V) ud, at iværksætter Mia Wagner skal være minister for digitalisering og ligestilling. Hun er blandt andet kendt for sin rolle som investor i tv-programmet “Løvens hule”.

# data[].attributes.attachment_link.description
Torsdag meldte Troels Lund Poulsen (V) ud, at iværksætter Mia Wagner skal være minister for digitalisering og ligestilling. Hun er blandt andet kendt for sin rolle som investor i tv-programmet “Løvens hule”.

# data[].attributes.attachment_link.description
Torsdag meldte Troels Lund Poulsen (V) ud, at iværksætter Mia Wagner skal være minister for digitalisering og ligestilling. Hun er blandt andet kendt for sin rolle som investor i tv-programmet “Løvens hule”.

# data[].attributes.body
Diskuter Hvornår har I været med til at bestemme noget i familien?Er der nogen i familien, som bestemmer mere end andre?Er der nogle ting, det er godt, at børn er med til at bestemme? Er der nogle ting, som børnene i hvert fald ikke skal være med til at bestemme?Er det demokratisk, når alle er med til at bestemme i familien? Hvorfor, hvorfor ikke?

# data[].attributes.body
5 punkter - hvor I er enige ?
2 punkter - hvor I undrer jer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

Traditionen tro åbner Folketinget den første tirsdag i oktober. Det er en dag med masser af traditioner, hvor blandt andet kongehuset overværer statsministerens åbningstale. Talen er hemmelig, men den kan handle om nogle af de forslag, som regeringen vil komme med i det kommende folketingsår. Vi følger det hele og giver dig analyser og masser af politiske interviews. Det hele styres af Maria Yde og politisk analytiker Jens Ringberg. Udløber: 1. nov 2023

Episoder

Optakt til Folketingets åbningsdebat

Optakt til Folketingets åbningsdebat, hvor folketingsmedlemmerne tager en lang diskussion om aktuelle politiske sager og får markeret deres mærkesager. Udløber: 3. nov 2023

TVA: Højdepunkter fra Folketingets åbning

Folketinget åbnede i dag, og en ny politisk sæson er i gang. Vi giver dig højdepunkterne fra denne store politiske dag og er klar med reaktioner og analyser på statsministerens åbningstale. Udløber: 1. nov 2023

Folketingets åbningsdag og -tale

Traditionen tro åbner Folketinget den første tirsdag i oktober. Det er en dag med masser af traditioner, hvor blandt andet kongehuset overværer statsministerens åbningstale. Talen er hemmelig, men den kan handle om nogle af de forslag, som regeringen vil

Yderligere information

Kanal

DR1

Kategori

Nyheder og Aktualitet

# data[].attributes.attachment_link.title
DRTV - Folketingets åbning: Folketingets åbningsdag og -tale

# data[].attributes.attachment_link.description
Traditionen tro åbner Folketinget den første tirsdag i oktober. Det er en dag med masser af traditioner, hvor blandt andet kongehuset overværer statsministerens åbningstale. Talen er hemmelig, men den kan handle om nogle af de forslag, som regeringen vil komme med i det kommende folketingsår.

# data[].attributes.body
Enig i:
1) Respekt til lærerene.
2) Hensyn til klimaet, naturen, miljøet og den grønne omstilling.
3) pas bedre på de truende arter.
4) Mere fokus på fagligheden ved folkeskolerne.
5) Droppe de 3.800 mål.

# data[].attributes.body
Enig i
1. Giv klasseværelset tilbage til læren
2. alt for mange mål at forholde sig til
3. Hver gang der findes 10 mål fjernes 9 af dem
4. Fortsætte med at hjælpe Ukraine

# data[].attributes.body
5 punkter vi er enige i:
- Færre punkter man skal opnå inden man afslutter skolen.

- Socialisering skal fylde mindre til idræt. Det er okay bare at spille høvdingebold.

- Inflationen skal holdes ned.

- Vi er for afhængige af gas fra Putin.

- Mere praktisk indhold i folkeskolen vil gavne flere elever.

2 punkter vi er uenige i:

- stort set alt hun nævnte om Aula.

- Flere skal uddanne sig til ting som f.eks. håndværker.

# data[].attributes.body
5 punkter vi enige i:

1. At hun snakker om hende personligt
2. At hun synes at læren er den voksne i skolen og at man ikke altid skal give børnene ret.
3. For meget teori i idræt
4. At hun snakker meget om det med samfundet
5. Det der citat er godt: ”Der skal være en autoritet. Der skal være en, der flyver maskinen, uden autoriteter kan vi ikke leve”

2 punkter vi ikke er enige i:
1. Det med telefon i skolen
2. Talerstolen, det var lidt underligt

# data[].attributes.body
1) at lade læren gør hvad de synes var rigtig i den sitoration i skolen

2) skærmen flylder meget i skolen

3) at sætte fælles målene ned

4) aula skal væk

5) at der skal være flere vindmøller

# data[].attributes.body
5 gode ting
at Aula skal væk

Flere penge til vældfærssamfundet

Flere vindmøller

Lærer skal have mere autoritet

Danmark skal Ikke være så afhængig af gas

2 dårlige ting

Om det ikke også er elevens skyld at de ikke klare sig så godt

Hvordan flagermus er vigtigere end vindmøller

# data[].attributes.body
5 ting jeg tænker er godt:

At hun snakker om skolen og undervisning

Idræt skal være idræt, ikke så meget teori

Hun snakker om personlige ting, f.eks. at hun vil være lærer

Den afdøde præst og forfatter Johannes Møllehaves citat: ”Der skal være en autoritet. Der skal være en, der flyver maskinen. …  uden autoriteter kan vi ikke leve…”

Hun snakker om samfundet og folket

1 ting jeg undrer mig over:

At hun snakker så meget om talerstolen

# data[].attributes.body
5 ting jeg godt kan lide

o   Vi skal have respekt for dem der kan og ved nået

o   læren i klasseværelset har styringen og har gjort det hun/han mente var rigtigt

o   Afskaffe aula

o   At lytte mere til eleverne

o   At droppe mere en 3800 mål

2 ting jeg undrer mig over

o   At Mette Frederiksen gerne vil være skolelærer

o   Voksne må ikke løse alle børns problemer

# data[].attributes.body
Enig med
1 Aula skal væk

2 Flere penge til velfærdssamfund

3 Flere vindmøller

4 Lærer skal have mere autoritet

5 Ikke så afhængig af gas

Uenig med

1 Om det ikke også er elevens skyld at de ikke klare sig så godt

2 Hvordan flagermus er vigtigere end vindmøller

# data[].attributes.body
5 gode ting

Lærerne og eleverne bliver set og hørt.

Mere praktisk læring.

Skrue ned for unødvendige regler

At vi skal tænke mere over miljøet.

Ting skal gå hurtigere, i forhold til at forbedre klimaet, men også skolen.

# data[].attributes.body
1.       At være lære og lære børnene i skolen forskellige ting (den glæde man for af det)

2.       have respekt for de mennesker der ved noget og kan noget (har vi så det?)

3.       afhængighed af mobiltelefoner

4.       hvor stor en del af undervisningen foregår bag en skærm

5.       7000 børn om året der ikke har lært at regne, læse eller skrive ordenligt.

# data[].attributes.body
Ting jeg synes at det var godt hun tog op og snakkede om.

Skolen

Lærerne

Regler i skolen

Hvor mange penge vi bruger pr. elev

Uenig med.

At Aula skal væk

Vindmøller

# data[].attributes.attachment_link.description
Kan du huske, hvad der er sket i løbet af ugen? Send nyhedsquizzen som udfordring til dine venner

# data[].attributes.body
i 1849 - Den 5. juni 1849 underskrev Frederik 7. Danmarks første grundlov. Grundloven afløste Kongeloven af 1665 og markerede overgangen fra enevælde til konstitutionelt monarki og en mere demokratisk styreform.

i 1915 - I 1915 sikrede en grundlovsændring den lige og almindelige valgret. Det indebar tre vigtige ændringer: For det første blev valgretten udvidet, så også kvinderne og tjenestefolk uden egen husstand fik valgret.

i 1953 - Ved revisionen i 1953 blev valgretsalderen ydermere nedsat, Landstinget blev opløst, og Danmark fik således et etkammersystem med Folketinget som eneste nationale repræsentative forsamling. Endelig blev der indført betinget kvindelig arvefølge til tronen.

# data[].attributes.body
Hvad karakteriserer direkte demokrati?

Hvilke fordele er der ved direkte demokrati ?

Hvilke ulemper ?

Eksempler på demokratiformen?

Hvad karakteriserer repræsentativt demokrati?

Hvilke fordele er der ved repræsentativt demokrati ?

Hvilke ulemper ?

Eksempler på demokratiformen?

Hvad karakteriserer samtale demokrati?

Hvilke fordele er der ved samtale demokrati ?

Hvilke ulemper ?

Eksempler på demokratiformen?

# data[].attributes.body
5 ting, der er gode.

Skolemål

Lærer respekt

Klima forbedringer

Økonomi i kommuners ændring

At hun siger Ukraine krigen er dårlig

2 ting jeg undrer mig over.

Sammenligningen med Sara og monopolet

At aula skal fjernes

# data[].attributes.headline
læse afsnit14+15+16+20 Folketinget og  Regering og svar på følgende:

# data[].attributes.subject
læse afsnit14+15+16+20 Folketinget og  Regering og svar på følgende:

# data[].attributes.body
Folketinget

Antal medlemmer?

Valgperiode?

Der udskrives valg når ?

Hvilken spærre grænse findes?

Regeringen:

Hvem sidder i regering?

Hvad er forskellen på en mindretals og en flertalsregering?

Hvordan skal en mindretalsregering arbejde, for at få lovgivning igennem?

Hvad er vores nuværende regering?

Hvad betyder negativ parlamentarisme ?

# data[].attributes.attachment_link.title
Hendes Majestæt Dronningens nytårstale 2021

# data[].attributes.body
Nævn tre ting du tænker var interessant/godt/vigtigt i talen?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
God aften.

Vi har taget hul på et nyt år. Og det kan kun blive bedre end det gamle.

2020 var et hårdt år. Et usikkert år. Pandemiens år.

Men det var også et fælles år på en måde, vi sjældent oplever.

På tværs af generationer. På tværs af landet. På tværs af de forskellige mennesker, vi nu engang er - har vi stået med hinandens liv i vores hænder. Det har vi ganske enkelt aldrig prøvet før.

Nye ord er kommet til. Kontakttal. Smittetryk. Værnemidler.

Vi har fumlet med mundbind og stået i kø til test.

Vi har opdaget, hvor meget børn kan savne deres skole. Og vi blev mindet om, hvad det betyder at have et arbejde.

Vi har åbnet vinduet mod en mennesketom gade og set op på en himmel, der var klart blå uden en eneste flystribe.

Vi har set verden i slowmotion. Mens sygdommen hærgede, fandt den sidste turist hjem, den sidste fest blev aflyst, og alt blev så stille, at vi kunne høre hjertets slag.

Vi oplevede menneskets ældgamle sårbarhed og fandt en ny styrke.

Når tilværelsen skæres ind til kernen - liv og død - bliver det hele på en gang mere kompliceret og mere enkelt.

Vi vil fortælle om tiden under pandemien fra generation til generation. Ligesom mange af os selv blev fortalt om livet under Anden Verdenskrig.

Det, vi gennemlever i denne tid, er historisk.

* * *

Vi står sammen ved at holde afstand.

Alligevel er vi kommet tættere på hinanden.

Overalt i samfundet har vi oplevet sammenhold, hjælpsomhed og rørende øjeblikke i et omfang, vi ikke har set i Danmark før. I hvert fald ikke i min levetid.

Ingen er kommet igennem krisen uden fællesskabet. Om det er hjælpepakkerne til erhvervslivet. Kollegaen, der har taget endnu en ekstra vagt. De forlængede dagpenge. Naboen, der har handlet ind.

Alle har ofret noget. Alle har ydet deres. Vi er i samme båd.

Vi har måttet sætte hensynet til hinanden først. Hver især.

Nogle synes, at den pris er høj. Det forstår jeg godt. Men alternativet var værre. Det er det stadigvæk.

I en tid, hvor det ellers er nemt at splitte, har vi meget overbevisende valgt sammenholdet.

2020 skriver sig ind i historien som et år, der har haft mange helte. På en helt særlig måde.

For vores heltedåd under pandemien er også det, vi ikke gjorde.

At vi ikke gav hånd. At vi udskød en fest.

Den måde at være "helt" på ligger nok godt til os danskere.

Vi er ikke til store armbevægelser, men vi forstår at tage ansvar og passe på hinanden. Med alle de små handlinger, som summer op til den store bedrift.

Derfor kan jeg i aften sige det, som det var og er:

Du, der ser med i aften - du har reddet menneskeliv!

Så enkelt er det. Og så enestående.

Du ved ikke selv, hvem du har reddet.

Det kan være en kvinde, du gik forbi på gaden, og som lider af en kronisk sygdom. Du har ved din adfærd brudt smittekæden, så sygdommen ikke ramte hende.

Jeg ved godt, at det ikke er nogen trøst for jer, der i aften sidder tilbage med savnet af én, I har mistet.

En mor eller far. En ægtefælle. En bror eller søster. En søn eller datter. En god ven.

Hvert mistet liv er et tab. En historie, der slutter og må bæres videre i minderne.

Jeg tror på, at vi i dag har lagt det værste år bag os. Men vi må forvente, at de sværeste måneder er foran os.

Januar og februar vil teste vores udholdenhed. Årstiden er imod os. Flere vil blive syge. Presset på sygehusene er allerede stort. Endnu større på det personale, vi i forvejen skylder så uendeligt meget.

Situationen er alvorlig. Derfor har vi forlænget nedlukningen af store dele af samfundet indtil midt i januar.

Men uanset hvilke restriktioner der indføres med begrænsninger og nedlukninger - uanset hvor mange der testes - så er der en ting der er vigtigere end noget andet: Vores indsats hver især.

Vi ved, hvad der virker.

Når vi bliver utålmodige - og det bliver vi - så håber jeg, vi husker, at mørket er tættest, lige før solen bryder frem.

Vi kan allerede skimte daggryet forude.

Over hele kloden blev 2020 det år, hvor menneskers største udfordring pludselig var den samme. De erfaringer, vi har gjort os - de drømme, vi har haft - var mere ens end ellers på tværs af landegrænser og kontinenter.

Nu knytter vi et fælles håb til vaccinerne.

Det er imponerende, hvad verden kan, når alle arbejder sammen.

Længe leve forskningen og samarbejdet mellem det offentlige og det private. Længe leve videnskaben.

Vaccinen er vores vej tilbage til hverdagen. Samværet. Krammet. Festerne. Alt det vi længes efter.

Men vaccinen er ikke en smutvej til at ophæve restriktionerne eller slække på adfærden. Ikke endnu.

Vinteren bliver hård. Men for hver uge, der går, vil stadig flere danskere være vaccinerede. Påskedag er i år den 4. april. Her vil årstiden igen hjælpe os. Vi vil være nået langt med vaccinationerne.

Jeg tror - jeg håber - at påsken bliver vores vendepunkt. Ikke en afslutning, men et vendepunkt.

Indtil da må vi holde fast i alt det, vi kan sammen. Danmark er et pragmatisk land. Vi finder fælles løsninger.

Hele 14 trepartsaftaler er det blevet til med fagforeninger og arbejdsgivere. Virksomheder har omlagt produktion for at lave håndsprit. Offentligt ansatte har løst problemerne under svære vilkår. Det private og offentlige har tilsammen vist innovation og kreativitet på imponerende vis.

Der er så uendeligt mange at sige tak til.

Folketinget og folkevalgte i både kommuner og regioner har lagt hverdagens uenigheder til side og arbejdet for det fælles bedste.

Selvfølgelig har der også været diskussioner og kritik. Det skal der være.

Men som Hal Koch så rigtigt sagde det allerede i 1945. Demokrati er meget mere end en styreform. Det er en livsform.

Det er ikke afstemningerne, der er demokratiets egentlige styrke. Det er samtalen. Og viljen til at finde fælles løsninger.

Vi har grund til at glæde os over, hvor stærkt og levende et demokrati vi har. Aftaler og samarbejde har skabt resultater i et hidtil uset omfang i alle dele af vores samfund.

Vi har bevist meget i 2020.

Sidst på foråret var de økonomiske udsigter dystre. Med en forventning om, at den samlede økonomiske aktivitet ville falde med mere end fem procent i løbet af året.

Vi forhindrede, at det gik så galt. Vi viste, at sundhed og økonomi hænger tæt sammen, fordi det at begrænse smitten er helt afgørende for trygheden. Og dermed for, at der kommer gang i forbruget og økonomien igen.

Det så vi hen over sommeren, hvor vi havde nogle måneder med betydelig økonomisk fremgang, godt hjulpet af hjælpepakker og andre tiltag, der holdt hånden under købekraften.

Dansk økonomi har klaret sig bedre gennem det sidste år, end vi først havde frygtet. Ligesom arbejdsløsheden er steget mindre end forventet. Mere end halvdelen af de job i Danmark, som gik tabt i foråret, var vundet tilbage i sensommeren.

Men som det ofte sker, har krisen ramt de ufaglærte hårdest.

Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at I også kommer tilbage i arbejde.

Måske kræver det, at du efteruddanner dig. Selvom du ikke har de bedste minder fra skoletiden. Så er min opfordring alligevel: Gør det. Det kan være din vej ud af krisen.

* * *

Pandemien har været et forstørrelsesglas på vores samfund. På Danmark.

Vi har set svaghederne. Men vi har først og fremmest vist styrkerne ved vores samfundsmodel. Overbevisende.

At vi har klaret den indtil nu, er ikke tilfældigt. Det skyldes de valg, vi traf sammen.

Det er mit ønske for fremtiden, at alt hvad vi har udrettet, vil inspirere os.

Jeg tror mere end nogensinde på, at vi i fællesskab kan klare de udfordringer, vi som samfund har foran os. Også de allersværeste.

For hvis vi kan bekæmpe en global pandemi, fordi vi beslutter os for det, fordi vi står sammen - så tænk på alt det andet, vi også kan.

Det gælder klimaet, miljøet og naturen.

Da et bredt flertal i Folketinget satte det mål, at drivhusgasserne skal reduceres med 70 procent i 2030, havde vi 10 år til at nå målet.

Nu er det første år gået. Og på bare ét år har vi allerede truffet beslutninger, der bringer os en tredjedel af vejen.

Det er ikke så ringe endda, som man siger der, hvor jeg kommer fra.

Vi har besluttet en slutdato for vores olieproduktion. Og med aftaler om både elbiler, en grøn skattereform, havvind fra energiøer, mere affaldssortering, 15 nye naturnationalparker, urørt skov og øget elektrificering er vi godt på vej til at indfri de løfter, vi har givet.

Nu skal vi i gang med at omlægge dansk landbrug til endnu mere klimavenlig produktion.

Og i takt med at verden åbner igen, vil efterspørgslen på grønne løsninger stige.

Det er nu, vi skal kombinere dansk erhvervsliv, forskning og høje klimaambitioner.

Den grønne omstilling skal lykkes. Og vi kan lykkes.

Danmark skal vise verden, at politik betyder noget.

Vi skal stå ved det, vi tror på.

Det gælder også i udlændingepolitikken. Som samfund må vi træde mere i karakter. Stå fast på vores danske værdier.

Vi må ikke acceptere, at demokratiet lægges for had i parallelsamfund.

Radikalisering skal ikke beskyttes. Den skal afsløres.

Regeringen vil gentænke integrationsindsatsen, så den i højere grad bygger på tydelige krav og klare forventninger med fokus på ret og pligt.

Helt grundlæggende må det være sådan, at når man har fået ophold i Danmark, så skal man selvfølgelig forsørge sig selv. Hvis det i en periode ikke kan lade sig gøre, vil regeringen foreslå, at man - til gengæld for sin ydelse - får pligt til at bidrage med, hvad der svarer til en almindelig arbejdsuge på 37 timer.

Det er nogle af de opgaver, der står foran os i det nye år.

I aften vil jeg også tale mere om et emne, der fylder mindre i den offentlige debat.

Sammenhængen på tværs af vores land.

Næsten hver anden dansker bor uden for de større byer. Danmark er så lille, at uanset hvor du befinder dig, så er du aldrig mere end 50 kilometer fra havet.

Alligevel er mulighederne blevet mere skævt fordelt.

Du kan ikke længere blive lærer i Haslev. Nu skal du til Roskilde eller Vordingborg. Du kan ikke mere gå på erhvervsskole i Maribo. Nu er det nærmeste sted Nakskov eller Nykøbing.

I mange byer, der tidligere havde et sygehus, er det blevet lukket. Kalundborg. Faaborg. Haderslev. Dronninglund.

Politistationer er nedlagt.

Nogle siger, at "sådan er udviklingen".

Men det er ikke udvikling. Det er mange steder afvikling.

Og det kan vi ændre - hvis vi vil. På en måde, hvor vi ikke behøver at skabe falske modsætninger.

Jeg er stolt af vores hovedstad.

København er en fantastisk by. Resten af verden misunder os havnen, man kan svømme i. Cykelstierne. Kunsten og kulturen. En by, der stadig huser sin egen befolkning, og hvor der også er liv og boliger midt i byen.

Vi skal både have en stærk hovedstad. Velfungerende provinsbyer.
Små bysamfund. Og levende landdistrikter.

Jylland, Sjælland, Fyn og øerne kan noget andet end hovedstaden. Naturen er tættere på. De mindre samfund oplever ofte et stærkt fællesskab. Måske slår både uret og hjertet lidt roligere.

I København har vi brug for flere boliger, der er til at betale. Og mindre støj og forurening fra trafikken.

I andre dele af landet er udfordringerne nogle andre.

Over de kommende år åbner vi derfor 20 nye nærpolitistationer.

Ni i Jylland. Ni på Sjælland. To på Fyn.

I det nye år vil vi etablere flere muligheder for, at unge kan uddanne sig lokalt - tæt på hvor de bor og kommer fra.

Vi tager også fat på det problem, at alt for mange danskere ikke har mulighed for at få deres egen praktiserende læge. Det gælder særligt på Lolland-Falster, på Vestsjælland, i Nordjylland og i dele af de større byer - blandt andet nogle boligområder i København.

Politi. Uddannelser. Lægedækning. Der skal være velfærd i hele landet. Det handler også om økonomien.

Derfor vil regeringen foreslå en egentlig "velfærdslov". Den skal - hvis den bliver vedtaget - sikre, at pengene følger med, når vi heldigvis bliver flere børn og flere ældre.

På den måde holder vi hånden under velfærden i hele landet.

Nok er tyngdekraften en naturlov. Men det er centraliseringen ikke.

* * *

For 100 år siden var Danmark og verden også ramt af en pandemi. Det var "den spanske syge". En, som levede dengang, har skildret det sådan her:

"Der er Hjem (...), hvor de ligger syge allesammen og ingen har til at hjælpe sig; de maa kravle ud af Sengene og hjælpe hinanden."

"Plejersker er der ingen af, og Læger knap heller."

Det er forfatteren Martin Andersen Nexø.

Han beskriver også, hvordan "Ligvogne kørte i Galop gennem Gaderne for at overkomme de mange Dødsfald."

Det viser tydeligt forskellen på dengang og i dag. Dengang manglede det Danmark, som vi har nu.

Det velfærdssamfund, som generationer før os har bygget.

Under pandemien kæmper vi for dem - for dig - der har lagt stenene til det samfund, vi andre nyder godt af. Og som står i forreste række, når sygdommen kræver sine ofre.

Hvis nogen tvivlede på, at Danmark fandtes. Som fællesskab. Som land. Så tvivl ikke længere.

Min tale i aften er en hyldest til Danmark. Til alle jer, der til sammen udgør vores dejlige land.

2020 er et år, vi aldrig vil glemme.

Og ja - januar og februar bliver hårde. Men så kommer foråret. Bøgen springer ud. Fuglene kommer igen. Til sommer de lyse nætter.

2021 bliver bedre.

Tak til alle i Danmark for indsatsen.

Godt nytår!

# data[].attributes.attachment_link.title
Mette Frederiksens nytårstale 1. januar 2021

# data[].attributes.attachment_link.description
God aften. Vi har taget hul på et nyt år. Og det kan kun blive bedre end det gamle. 2020 var et hårdt år. Et usikkert år. Pandemiens år. Men det var også et fælles år på en måde, vi sjældent oplever. På tværs af generationer. På tværs af landet.

# data[].attributes.body
Diskuter
Har I indflydelse i skolen, fx på undervisningen eller på beslutninger gennem elevrådet?Skal elever have mere indflydelse?Hvad kan elevrådet gøre?Hvad kan den enkelte elev gøre?

# data[].attributes.body
Med udgangspunkt i statsministerens nytårstale:
Diskuter

Hvilke temaer behandler statsministeren i talen?

I talen siger han flere gange "vi". Hvem er det?

I talen nævnes initiativer og beslutninger, der skal tages. Hvem skal gøre det?

Hvem bestemmer, hvem der skal være statsminister?

Hvad tror I, statsministeren kan bestemme?

Hvordan kan man som borger påvirke politikerne?

Hvad betyder demokrati, hvis statsministeren kan bestemme mere end de almindelige borgere?

# data[].attributes.body
Diskuter

Hvilke beslutningsorganer findes i EU?
Hvad er fordelene og ulemperne ved, at Danmark er med i EU?

Er det vigtigt for en dansker, at der er demokrati i EU?

Hvordan kunne EU være mere demokratisk?

Kender I nogen eksempler på beslutninger fra EU, som har betydning for jer?

# data[].attributes.body
Diskuter
Hvad er FN og hvordan er deres beslutningsmuligheder?

Er det vigtigt, at FN findes for at kunne lave fælles beslutninger i verden?

Hvilke problemer kan der være, når alle verdens lande skal tage beslutninger i fællesskab?

Hvorfor er det svært for FN at få alle lande til at gøre noget i forhold til klimaforandringer?

Hvordan synes I, at FN burde fungere

# data[].attributes.body
Med udgangspunkt i statsministerens nytårstale:
Diskuter

Hvilke temaer behandler statsministeren i talen?

I talen taler hun om et "vi", hvem er det vi?

I talen nævnes initiativer og beslutninger, der skal tages. Hvem skal gøre det?

Hvem bestemmer, hvem der skal være statsminister?

Hvad tror I, statsministeren kan bestemme?

Hvordan kan man som borger påvirke politikerne??

# data[].attributes.body
2 afstemninger i folketinget

1 folkeafstemning med 40% tilslutning