# data[].attributes.headline
Хронологија најзначајнијих догађаја у Првом светском рату

# data[].attributes.subject
Хронологија најзначајнијих догађаја у Првом светском рату

# data[].attributes.attachment_link.title
Хронологија најзначајнијих догађаја у Првом светском рату

# data[].attributes.body
https://sr.wikipedia.org/sr/%D0%A2%D0%B0%D0%BC%D0%BE_%D0%B4%D0%B0%D0%BB%D0%B5%D0%BA%D0%BE

# data[].attributes.headline
Ово је Србија

# data[].attributes.subject
Ово је Србија

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=nbfd6R2p0hA

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Narodna pesma koja izaziva najdublje emocije, pogotovo kod rodoljuba jeste upravo numera Ovo je Sbija. Maestralni tekst ove pesme napisao je poznati tekstopisac Nikola Grbić, koji već decenijama piše najveće hitove na našoj muzičkoj sceni.

Zanimljiva je činjenica da se tekst ove rodoljubive pesme nalazi i u udžbenicima za muzičku kulturu. Mnogi su pokušavali da pevaju ovu numeru na svoje načine, ali najupečatljivija je izvedba koju je Aca Lukas uvrstio na svom albumu Ponos i laž, koji je objavljen 1995. godine.

Pesma je stvarana za sve generacije i za sva vremena. Nostalgična, nežna, rodoljubiva. Pogađa pravo u srce i miluje dušu. I danas je veoma poznata i draga pogotovo publici koja je iz Srbije. Takođe, ljude koji nisu u svom zavičaju posebnoće dirnuti stihovi ove osećajne numere. Bolje da vam svoje reči dokažem tako što ću vas podsetiti na neodoljiv tekst pesme Ovo je Srbija.

Tekst numere Ovo je Srbija

Znaš li odakle si, sine
pogledaj planine sive
Zejtinlikom cveće procvalo
Šumadijom sunce zasjalo.

Refren 2x
A, ovo je Srbija
govore grobovi ratnika
iz slavnog vremena.

Cvetovi kao od vina
stihovi ratnih sudbina
još cvetaju kao nekada
kraj Drine sa cvetnih livada.

Proći ćeš puteve duge
videćeš krajeve druge
ponesi odavde jedan cvet
nek svi vide, nek zna ceo svet.

Refren 2x

# data[].attributes.attachment_link.description
Narodna pesma koja izaziva najdublje emocije, pogotovo kod rodoljuba jeste upravo numera Ovo je Sbija . Maestralni tekst ove pesme napisao je poznati tekstopisac Nikola Grbić, koji već decenijama piše najveće hitove na našoj muzičkoj sceni. Zanimljiva je činjenica da se tekst ove rodoljubive pesme nalazi i u udžbenicima za muzičku kulturu.

# data[].attributes.headline
Марширала, марширала краља Петра гарда

# data[].attributes.subject
Марширала, марширала краља Петра гарда

# data[].attributes.body
Српска или хрватска, свеједно је родољубива песма. Обе верзије подједнако су лепе!
http://serbzone.com/marsirala-kralja-petra-garda/

# data[].attributes.attachment_link.title
Marširala, marširala, Jelačića vojska - Wikipedija

# data[].attributes.attachment_link.description
Marširala, marširala Jelačića vojska (često i Domobranska koračnica) je hrvatska vojna koračnica nepoznatog autora koja je bila u uporabi u raznim hrvatskim vojnim postrojbama u 19. i 20. stoljeću. Smatra se da je nastala u 53. pješačkoj pukovniji austro-ugarske vojske, a pjeva o događajima iz 1848.

# data[].attributes.body
https://tekstovipesama.net/tekstovi/pukni-zoro/

# data[].attributes.attachment_link.title
Магнифико - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Његова музичка каријера је почела у групи U'redu, са којом је снимио свој први албум Goli ( 1990). Касније је наставио као солиста и за 12 година снимио 6 албума.

# data[].attributes.headline
Марш на Дрину

# data[].attributes.subject
Марш на Дрину

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Српска корачница, марш „На Дрину" једна је од најпознатијих и најизвођенијих српских песама у свету - од настанка, када су је изводиле све савезничке армије, до данас, доживела је извођења многих познатих домаћих и светских музичара.

Марш на Дрину компоновао је 1914. у Ваљеву Станислав Бинички (1872-1942), српски композитор, диригент и педагог, посветивши је првој великој победи српске војске на Церу из августа 1914, а према неким подацима и погинулом команданту Гвозденог пука Миливоју Стојановићу. Станислав Бинички је уједно био и оснивач првог београдског војног оркестра и аутор музике краљеве гарде.

Песма је постала симбол српског јунаштва и победа у Првом светском рату и као таква извођена је на фронтовима и широм Европе, где су је путем турнеје српске војне музике по Француској преузимали и интерпретирали оркестри савезничких војски.

Према писању Димитирја Ђорђевића, војног музичара и ученика Биничког, марш је компонован „када је Комбиновани пук, под командом пуковника Стојановића у храбром налету преко Дрине протерао надмоћнију аустроугарску војску. Марш је Бинички посветио том пуку и његовом команданту."

Приликом марширања у ослобођени Ниш 1918. године, Дринска дивизија праћена је звуковима „Марша на Дрину".

Композиција је изазвала велику пажњу приликом доделе Нобелове награде Иви Андрићу, који ју је представио у најлепшем светлу. Многи светски издавачи учинили су да композиција доживи бројне обраде и аранжмане, а њена популарност добије светске размере.

Текст „Марш на Дрину" написан је 1964.

Године 1964. српски новинар, песник и дипломата Милоје Поповић Каваја написао је и текст за марш у част 50 година од Церске битке. Композицију са текстом први је извео хор КУД „Иво Лола Рибар" из Београда:

„У бој крените јунаци сви
Крен'те и не жал'те живот свој
Цер да чује твој, Цер нек види бој
А река Дрина славу, храброст
И јуначку руку српског сина.

Пој, пој, Дрино, водо хладна ти
Памти приче кад су падали
Памти храбри строј који је
Пун огња, силе, снаге протерао
Туђина са реке наше драге.

Пој, пој Дрино, причај роду ми
Како смо се храбро борили
Певао је строј, војев'о се бој
крај хладне воде
Крв је текла крв се лила
Дрином због слободе."

О томе како су речи прихваћене у тадашњој Србији њихов аутор Милоје Поповић каже:

Тачно је да се нерадо гледало на дочекивања Нове године по старом, јулијанском календару и да су се кафане тада најчешће затварале много пре поноћи, али та врста бољшевизма је већ била на издисају - сећа се Милоје Поповић. - О томе знам доста, јер сам тада био секретар Општинског комитета Савеза комуниста Палилуле, али и председник друштва "Иво Лола Рибар", што су били послови који су се на известан начин сукобљавали и искључивали. Када сам написао "Марш на Дрину", а било је то поводом обележавања пола века од Церске битке, хор "Лоле" га је извео први пут; мало касније је снимљена плоча на којој је ову песму, уз музичку пратњу Миодрага Јашаревића и оркестра "Царевац", отпевао Љубивоје Видосављевић. Још је жив и добро се држи, чули смо се недавно телефоном... Е, та верзија је сигурно најпознатија. Кад се песма појавила у јавности, мислим да није прошло дуже од месец дана, а већ је било тешко наићи на бољи кафански оркестар који је није имао на репертоару. Не бих рекао да је тада завладала некаква еуфорија, али је један наш српски полтрон, да му не спомињем име јер је још жив, одмах пожурио код Тита да би му се пожалио: "Ено, Срби опет лумпују уз неке нове националистичке песме". И ко зна шта би се тад догодило да није споменуо "Марш на Дрину", на шта му је Стари одговорио да он, лично, обожава ту композицију и да у томе не види ништа лоше. Мислим да је Тито поштовао ту српску војничку традицију и да је нипошто није повезивао са српским национализмом. Постојала је ту и једна изјава Добрице Ћосића, који је тада мудро приметио да је то херојски марш партизанских очева, што је са ове композиције скидало сваку сумњу.

Исте године снимљен је и филм „Марш на Дрину" у режији Жике Митровића, посвећен победи српске војске у Церској бици.

Неслужбена химна Србије

На референдуму о државним симболима Републике Србије 1992, године композиција Марш на Дрину добила је највише гласова грађана за избор државне химне. Овај референдум је поништен због недовољног одзива грађана те је композиција важила за неслужбену химну све до 2004. године, када је за химну изабрана композиција Боже правде.

Нападнута због извођења у УН

Напади на све српско задњих деценија нису мимоишли ни ову славну српску композицију. Када је 2013. ову композицију у седишту Уједињених нација извео београдски састав Viva Vox Kонгрес Бошњака северне Америке упутио је јавно протестно писмо Бан Ки Муну.

У писму се наводи како су чланови ове организације „разочарани и врло увријеђени због извођења Марша на Дрину, српске озлоглашене и нападачке националистичке пјесме". У њиховом писму генералном секретару УН „Марш на Дрину" се описује искључиво као „ратнохушкачка песма под којом су у Босни и Херцеговини почињени ратни злочини и геноцид", и захтева „јавно извињење свим жртвама ратних злочина у БиХ почињених у име српског национализма". Тражили су да се композиција уклони са звaничне интернет странице светске организације уз образложење да се ради о „увредљивој и агресорској песми".

Тако се на мети напада задњих деценија на све што је српско, нашла и ова славна слободарска песма, која је том приликом добила политичку димензију и велику пажњу јавности.

Реаговао је и Јеремићев кабинет, саопштењем у коме се каже следеће:

„Уз дужно поштовање свих жртава трагичних ратова у бившој Југославији, ово је веома жалостан покушај злонамерног извртања значења песме изведене на бис, уз фокусирање на њене наводне злоупотребе у време трагичног сукоба. То су жалосни и за српски народ веома увредљиви покушаји да се изврне значење музичког дара који је свету понуђен прошлог понедељка."

„Компонован пре један век, 'Марш на Дрину' је безброј пута извођен током многих деценија, не само на Балкану, него и широм света, од стране истакнутих музичара као што су Клиф Ричардс и Чет Еткинс. Позитивно дејство ове мелодије на цењени међународни скуп прошлог понедељка је потврда њене уметничке вредности."

„У Европи" - закључује се у саопштењу Јеремићевог кабинета - „постоји традиција завршавања новогодишњих концерата популарним маршевима, трансформисаним у поруку мира. То је случај са 'Радецки маршем" на бечким концертима, као што је то било и са 'Маршем на Дрину' у понедељак. Упркос овом неоснованом нападу, ми ћемо наставити са нашим искреним напорима да промовишемо помирење на Балкану и широм света."

„Иако је чињеница да се ова песма певала на ратиштима, она ни по мелодији ни по стиховима не промовише насиље, нити мржњу према другој нацији. Трубе, бубњеви и остали инструменти који симулирају марш и производе динамичну мелодију евоцирају и асоцирају на стање након борбе, на победу и слободу."

Популарна извођења и аранжмани

Jorgen Ingmann - „Marchen Til Drina" as Metronome 45 single, Denmark, 1963

The Jokers - „Drina" as a Discostar and Brunswick 45 single, Belgium, 1963 Second Hand Songs: Drina March.

Horst Wende und sein Orchester - „Drina Marsch", Polydor 52 172, 7″ 45 single, Germany, 1963

Kermisklanten Orchestra, „Drina Marsch",

Patti Page - „Drina (Little Soldier Boy)" released as a Columbia 45, EP, US, 1964

The Spotnicks - „Drina" as a 45 single on Swedisc and W & G, Sweden, 1964

Leon Young String Chorale- „Drina" as a 45 single, UK, Columbia, 7236, 1964 45cat.com.

Will Glahé's Bohème Ballhouse Band - „Drina Marsch" on Decca LP, 1964

The Shadows - „March to Drina" on the album Shadow Music, 1966

Chet Atkins - „Drina" on the album From Nashville With Love, 1966

Frankie Yankovic - „Drina (Little Soldier Boy)" on the LP Saturday Night Polka Party, 1967 discogs.com.

James Last - on LP Trumpet A Go Go, Vol. 3, 1968

The Nashville String Band - „Drina" on the eponymous album, 1969

Bert Landers & Konrad Grewe - „Drina Marsch" from the album Schlager-Cocktail: Die 16 Spitzenschlager

Henry Arland and Hans Bertram - „Drina Marsch (Mars na Drini)", or „Drina (In den Bergen singt der Wind)", on the LP Clarinet Fascination, Polydor, 1972

Gunter Noris und die Big Band der Bundeswehr - WM-Parade, Germany, 1974

Kirmesmusikanten - „Drina Marsch", 7″ 45 single, RCA, Germany, 1975.

Arne Domnerus Sekstett - on the LP Ja, Vi Älskar, Zarepta ZA 36010, Norway, 1978

Cherry Wainer - on the LP Musik Im Blut, Discoton 75289, Germany

Kurt Henkels und sein Tanzorchester

Gunter Noris and Big Band der Bundeswehr

Hazy and his orchester Osterwald

Bob Kaper's The Beale Street Jazz Band - „Drina-March" b/w „Dominique", 45 picture sleeve single, RCA 47-9509, Dutch Amsterdam pressing.

Radomir Mihailović Točak - „Marš..." on the EP „Marš..." / „...na Drinu" (PGP RTB 1984)

Bečka filharmonija pod ravnanjem H. Von Karajana, novogodišnji koncert 1987. [1]

Laibach - „Mars on River Drina" on the album NATO (1994)

Bauernkapelle Mindersdorf - on the album In der Musikscheune, Tyrolis, Germany, 2008

Captain Harp - on the LP Harmonica Highlights, ZYX Music, 2010

Soulfly, Mars na Drinu

Бројни су домаћи аутори и оркестри изводили ову композицију у ратличитим аранжманима, од традиционалних до модерних. Поред Смака, Азре познати су аранжмани групе КБО, Р, М. Точка, Ди-џеј Салета, Дарка Лукача (1980), Јована Јовичића, Горице Илић, Боре Дугића, Момчила Моме Станојевића (1992), Милутина Поповића Захара, Радета Марковића, Бошка Остојића (1997), Гордане Лазаревић, Милана Миће Петровића, Душана Јакшића, Николе Урошевића, Ћакона Марка Илића, В. П Царевца, Светозара лазовића, Љубише Килибарде, Власте Јелића и многих других.

Бројни домаћи и инострани еминентни симфонијски, дувачки и војни оркестри, као и хорови изводили су композицију Марш на Дрину.

Ауторство текста: Далибор Дрекић

Станислав Бинички - Марш на Дрину - оригинална верзија

100 Serbian Trumpet - Drina March

James Last - Drina March (1968.)

James Last & Berdien Stenberg: „Drina Marsch", videoclip, año 1988.

Марш на Дрину (Мали војник) од Пети Пејџ (Patti Page - Drina - Little soldier boy)

The Shadows - March To Drina (1966.)

The Shadows - March To Drina (1966.)

Viva Vox - Марш на Дрину - Концерт у УН поводом прославе Српске Нове године 2013.

The Jokers guitar instrumental song Drina March (nostalgic tv show Belgium)

Drina March ~ The Spotnicks ~ 1966

Kermisklanten Orchestra, Марш на Дрину

Група КБО - Марш на Дрину

Henry Arland and Hans Bertram - „Drina Marsch (Mars na Drini)", or „Drina (In den Bergen singt der Wind)", on the LP Clarinet Fascination, Polydor, 1972

Бечка филхармонија под равнањем Х. Вон Карајана, новогодишњи концерт 1987.

Бранимир Штулић - Марш на Дрину

Laibach - „Mars on River Drina"

# data[].attributes.attachment_link.title
Марш на Дрину - Познате светске изведбе

# data[].attributes.attachment_link.description
Српска корачница, марш „На Дрину" једна је од најпознатијих и најизвођенијих српских песама у свету - од настанка, када су је изводиле све савезничке армије, до данас, доживела је извођења многих познатих домаћих и светских музичара. Марш на Дрину компоновао је 1914.

# data[].attributes.body
Креће се лађа француска

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Песма „Креће се лађа француска" једна је од најпознатијих из Првог светског рата. Међутим, мало ко зна да ми сада користимо искључиво прерађену верзију песме, која се значајно разликује од оригинала, чији су стихови међу најтужнијима из тог периода.

Ова „тугованка" настала је у Солунском пољу 1917, тадашњој општини Микра која од 2011. не постоји у том облику, јер су је локалне власти сврстале под већу градску област, Терми. А у Микри, где је био логор нераспоређених официра 1917. године, пешадијски пуковник Бранислав Милосављевић је написао песму „Изгнаници". Неке њене стихове сви знамо, нарочито онај из уводне строфе, „Креће се се лађа француска".

Песма је била посвећена рањеним српским војницима који су превожени даље од Солунског фронта, на афричко тло, у Бизерту и друге базе које су Французи имали на северу овог „црног континента".

Још после повлачења српске војске кроз Албанију, у ону чувену зиму 1915. на 1916, део српских трупа и нешто мало цивила пребачено је у Бизерту, у коју су довожени и када су почеле борбе на, како се тада звало бојиште код Солуна, „македонском фронту" или „јужном (европском) фронту". У француским базама у којима су боравили Срби, организоване су и обуке приспелих добровољаца, рад са инвалидима, културни живот...

Многи, међутим, због немачких подморница (стара реч „сумарен") нису успели да стигну на то одредиште. И, баш њима је пуковник Милосављевић посветио „Изгнанике". Песма је први пут објављена у збирци „Мач и лира", 1922. године. Али, ми и не знамо ту верзују, већ ову нову:

Креће се лађа француска (нова, краћа верзија)

Стара, оригинална верзија, налази се сада пред вама, а у издању збирке „Мач и лира" из 1930, наглашено је да се ова „данас свима позната песма пева са измењеним текстом". Овако је изгледа оригинал, уз појашњење да је „маћијо" = „маћехо", „војно" = „војник":

Огромне жртве: Минут тишине би нам трајао две године и 136 дана!

Србија је, према подацима Конференције мира у Паризу 1919., изгубила 1.247.435 људи, односно 28% од целокупног броја становника које је имала по попису из 1914. год. Од овог броја погинуло је или умрло од рана и епидемије 402.435 војника. Приликом преласка преко Албаније умрло је 77.455 војника, у борбама на Солунском фронту 1916-18 године 36.477, побијено или умрло у заробљеништву 81.214, а 34 781 војника умрло од рана или болести на територији Србије 1915. године.

Што се тиче цивилног становништва, губици су износили 845.000. Од 200.000 грађана који су пошли за војском преко Албаније погинуло је или умрло преко 140.000 људи. Епидемија пегавог тифуса 1914/1915 однела је 360.000 људи.

Када се посматрају подаци са париске Конференције о жртвама Србије, испостави се да, када бисмо одржали минут тишине за сваког грађанина наше земље погинулог/погинулу у Првом светском рату, ћутали бисмо непрекидно 866 дана, односно две године и 136 дана.

Дарко Николић

# data[].attributes.attachment_link.title
Оригинални стихови песме „Креће се лађа француска" још су тужнији од познатих

# data[].attributes.attachment_link.description
Песма „Креће се лађа француска" једна је од најпознатијих из Првог светског рата. Међутим, мало ко зна да ми сада користимо искључиво прерађену верзију песме, која се значајно разликује од оригинала, чији су стихови међу најтужнијима из тог периода. Ова „тугованка" настала је у Солунском пољу 1917, тадашњој општини Микра која од 2011.

# data[].attributes.headline
Текстови песама

# data[].attributes.subject
Текстови песама

# data[].attributes.body
Истражујемо кроз текстове песама:
- о чему говори песма, шта је главни мотив
- када је настала, а које време описује
- да ли у тексту песме можемо пронаћи информације које се односе на догађаје из Првог светског рата

# data[].attributes.headline
Ученици свирају

# data[].attributes.subject
Ученици свирају

# data[].attributes.body
Јован Бургић (фрула) и Јован Милошевић (хармоника), Пукни зоро

# data[].attributes.headline
Ученици свирају

# data[].attributes.subject
Ученици свирају

# data[].attributes.body
Јован Бургић (фрула) и Михало Гавриловић (хармоника), Тамо далеко

# data[].attributes.headline
Ученици свирају

# data[].attributes.subject
Ученици свирају

# data[].attributes.body
Јован Бургић (фрула) и Михаило Гавриловић (хармоника), Креће се лађа француска

# data[].attributes.headline
Ученици свирају

# data[].attributes.subject
Ученици свирају

# data[].attributes.body
Јован Бургић (фрула), Марш на Дрину

# data[].attributes.headline
Музика на тему: Први светски рат

# data[].attributes.subject
Музика на тему: Први светски рат

# data[].attributes.body
Ученици треба да истраже када су дате песме настале, ко је аутор песама и шта је прецизнија теме песме.

# data[].attributes.headline
100 година од завршетка Првог светског рата

# data[].attributes.subject
100 година од завршетка Првог светског рата

# data[].attributes.body
Које песме су обележиле период Првог светског рата у Србији?