# data[].attributes.body
- Monarkian kannattajien toimesta 1918.
- Heidän mielestään Ruotsin ajalta 1772 peräisin oleva monarkinen hallitusmuoto oli edelleen voimassa. Tämän hallitusmuodon mukaan valtiopäivät valitsi kuninkaan: oikeus valita kuningas olisi siis eduskunnalla.
- Monarkian kannattajia: Ruotsalainen kansanpuolue ja Kansallinen kokoomuspuolue.
- Tasavaltaa kannattivat Kansallinen Edistyspuolue ja Maalaisliitto sekä Sdp.

# data[].attributes.body
- Saksalaiset kouluttivat suomalaisia ylioppilaita taistelemaan venäläisiä vastaan (Jääkärit)
- Saksalaiset antoivat tukea sotimisessa esim. sisällissodassa Helsingin takaisin valtaamisessa valkoisten puollella.  1918 huhtikuussa. (Ei ilmaista)
- Suomi auttoi Saksaa sotimaan Venäjää vastaan rintamakoulutuksen yhteydessä
- Lisäksi tiiviit talous- ja kulttuuriyhteydet, suomalaisia opiskelemassa Saksan yliopistoissa jne.

# data[].attributes.body
- v. 1922-44 toiminut järjestö, jonka tavoitteena maanpuolustustahdon ylläpito
- tavoitteena Suur-Suomi eli Venäjälle kuuluneiden Karjalan osien liittäminen Suomeen
- 1900-luvun alkupuolen merkittävät suomalaiset vaikuttajat järjestön jäseniä
- tärkeä mielipidevaikuttaja yliopistonuorison ulkopuolellakin

# data[].attributes.body
- suurin osa kansasta maltillisia eivätkä halunneet äänestää/kannattaa äärijärjestöjä
- sekä oikeisto (kokoomus ja äärioikeisto) että vasemmisto (Sdp ja kommunistit) jakautunut, jolloin kannatus ei keskittynyt tietylle puolueelle
- Sdp:n ja Maalaisliiton punamultahallitukset eli entiset viholliset valmiita yhteistyöhön
- maltilliset preseidentit joita kanslaiset kunnioittivat
- kansalaisyhteiskunnalla (puolueet, yhdistykset) jo vuosikymmeniä pitkät perinteet joten suomalsiet tottuneet toimimaan demokratian keinoin

# data[].attributes.body
- Lapuan liike järjesti vuonna 1930 talonpoikaismarssin Helsinkiin. Mallia marssista oli otettu Ruotsin talonpoikaismarssista sekä Mussolinin mustapaitojen marssista vuodelta 1922.
- Samoja tunnuksia ja käytäntöjä (vahva johtaja ja tämän palvominen, tietyt värit kuten musta ja sininen, tietynlaiset tervehdykset)
- Kommunismin ja demokratian vastaisuus

# data[].attributes.body
- 1920-luvulla Suomessa oli merkittävä vuosikymmen, jolloin sisällissodan vuoksi kahtia jakautunut kansa yritettiin eheytyspolitiikan avulla ja sosiaalisin uudistuksin yhtenäistää.
- Säädettiin mm. torpparilaki, jonka ansiosta torpparit saattoivat lunasta torpan omakseen edulliseen hintaan: vuokraajista tuli omistajia, tällä haluttiin rauhoittaa heidät
- Myös muista merkittäviä uudistuksia: kieltolaki, oppivelvollisuus jne.

# data[].attributes.body
- Johtavat vanhasuomalaiset poliitikot olivat monarkisteja
- Suomen epävarman tilanteen takia hallitusvallasta haluttin rakentaa mahdollisimman luja ja laajoin valtaoikeuksin varustettu kuningas voisi parhaiten turvata laillisen yhteiskuntajärjestyksen säilymisen
- Lujalla hallitusvallalla haluttiin estää uusien kapinoiden syntyminen, sillä punaisten vallankumousyritys oli järkyttänyt sisällissodan voittajia
- Monarkian kannattajia oli runsaasti yläluokassa, virkamiehissä ja sivistyneistössä
- monakia oli vanha perinne: suomalaiset olivat tottuneet kuninkaaseen/keisariin hallitsijana ja melkein kaikissa Euroopan maissa oli kuningas

# data[].attributes.body
-Tynkäeduskunnalla tarkoitettaan eduskuntaa, jossa on vain pieni osa kansanedustajista paikalla.
-Esim. Toukokussa 1918 200 kansanedustajasta vain 84 oli läsnä.
-SDP:n kaikki edustajat olivat poissa (92), koska heistä 42 oli paennut Neuvosto-Venäjälle sisällissodan loppuvaiheilla ja valkoiset olivat vanginneet loput eli 50, joista viisi oli teloitettu.
-Eduskunnassa hanke saada Suomelle kuningas onnistui, koska tasavaltaa kannattanut Sdp oli siis poissa

# data[].attributes.body
- 1918 lokakuun alussa, kun Saksa pyysi aselepoa I MS:ssa.
- Valtaan nousseesta Friedrich Karlista ulkopoliittinen rasite: Suomi ei halunnut kuninkaakseen maailmansodan hävinneen valtion kuninkaallista
- Friedrich Karl luopui itse vallasta ennen kuin ehti saapua Suomeen

# data[].attributes.body
-Suomen ensimmäiset presidentinvaalit
-Eduskunta valitsi presidentiksi  Edistyspuolueen edustajan Kaarlo Juho Ståhlbergin
- Ståhlbergin merkittävin kilpailija
Kokoomuksen ja RKP:n ehdokas C.G.E. Mannerheim
- Ståhlberg voitti Mannerheimin äänin 143 - 50
- Ståhlberg laillisuuden ja eheytyspolitiikan kannattaja

# data[].attributes.body
- valkoisten voiton (vuoden 1918 sota) jälkeinen aika Suomessa
- porvarit hallitsevassa asemassa yhteiskunnassa (mm. korkeimmat virat, kuten tuomarit, professorit jne.)
- epäluottamus punaisten ja valkoisten välillä jatkui

# data[].attributes.body
Tunnetuimpia 1900-luvun alulla toimivia järjestöjä ovat muunmuassa:
-IKL eli isänmaallinen kansanliike, joka oli suomalainen oikeistoradikaalipuolue,  oli kommunismin ja demokratian vastainen. Sen tarkoitus oli jatkaa Lapuan liikkeen toimintaa, tosin radikalisoitumatta.
-Lapuan liike oli oikeistoradikaali kommunismin vastainen kansanliike, joka lopulta radikalisoitui
-SKP oli Suomen kommunistinen puolue joka perustettiin v. 1918, mutta se laillistettiin vasta vuonna 1944
-Suomessa siis sekä äärioikeistoa että äärivasemmistoa

# data[].attributes.body
-SDP toimi eduskunnassa, kunnanvaltuustoissa jne eli demokratian sääntöjen mukaan
-Otti mallia enemmän lännestä kuin idästä
-SKP:n tavoitteena kommunismin tuonti Suomeen
-Suomessa laiton, yritti mm. uutta vallankumousta

# data[].attributes.body
Kommunistisen toiminnan lakkauttaminen. Myöhemmin myös muun vasemmiston kieltäminen ja jopa oikeistodiktatuuri. Olivat omasta mielestään "isänmaan asialla".

# data[].attributes.body
- Kansalaiskokouksia
- Kansalaislähetystöjä
- Valtuuskuntia
- Myös voimakeinoja (esim. vasemmistolaisten muilutukset eli pahoinpitelyä ja sieppauksia, usein yhdistettynä ja kuljetukset itärajalle)
- Eduskunnan painostaminen (kommunismin kieltämiseksi)
- Mielipiteisiin vaikuttaminen mm. sanomalehtien kautta

# data[].attributes.body
-oman käden oikeuteen turvautuminen kääntyi lapuanliikettä vastaan
-1932 ammuskelut SDP:n puhetilaisuudessa Mäntsälässä
-Mäntsälään lapuanliikkeen johtomiehiä paikalle
-hallitus määräsi lapuanliikkeen johdon pidätetyksi
-johtomiehet antautuu ja lapuanliike kiellettiin
-tärkeää se, että presidentti Svinhufvud suhtautui kielteisesti

# data[].attributes.body
1930-luvun puolivälistä alkaen sosiaalidemokraatit ja Maalaisliitto vahvistivat asemiaan ja muodostivat lopulta yhteishallituksen, punamultahallituksen > seurauksena kansa eheytyi, tuli uudistuksia ja vähemmän yhteiskunnallisia ristiriitoja
- oleellista se, että v. 1918 Sdp ja ML olleet sodassa eri osapuolten puolella, nyt samassa hallituksessa: kertoo kansan eheytymisestä

# data[].attributes.body
-Suomen vienti ulkomaille oli suurempaa kuin tuonti ulkomailta Suomeen.
-Puuta alettiin jalostaa paperiksi ja paperia alettiin viedä ulkomaille kalliimmalla kuin puuta raakaaineena.
-Metalliteollisuus hyötyi I maailmansodan pitkittymisestä. I maailmansodan jälkeenkin metalliteollisuus suuri osa Suomen taloudesta.