# data[].attributes.body
spg 1: Tekstens formål - sparetips til alternative luksusvaner til studerende på SU

spg 2: Hvorfor blev den offenliggjordt - at give alternative løsninger til deres livstil, at man kan stadig opleve ting man skal bare tænke sig op

spg 3: Modtager - Studerende

# data[].attributes.body
Spørgsmål 4:
- Ud fra teksten har DB en antagelse om, at folk der er på SU ikke har så mange penge mellem hænderne.
- Har en vis forventning til, at modtageren har en positiv holdning til teksten. Den forsøger at fortælle, hvilke forskellige muligheder man har, selvom man kun er på SU og muligvis ikke har så mange penge. Den anerkender de økonomiske udfordringer, man kan møde, når man er studerende og er på SU.

Spørgsmål 6:
- Ja, de er til stede i teksten, da de inddrager et konkret navn på en af deres rådgivere:
Eksempel: ... lyder rådet fra Marc Lind i Ung Direkte, som er Danske Banks særlige rådgiverteam for unge.

- De Ung Direkte afdeling fremgår også tydeligt i teksten, da man nederst på siden kan kontakte dem. Det er derfor tydeligt, hvem der er afsender.

- Det er de, da de gerne vil promovere sig selv og det Ung Direkte kan tilbyde/ydelser.

# data[].attributes.body
spg. 5:
Aktiv grundet placeringen af artiklen. Det forekommer tvivlsomt at nogen der ikke aktivt er interesseret i artiklen, ville 'falde' over den.

spg. 7:

Eksplicit. Formentligt for at afgrænse målgruppen. (ordforrådet)

spg. 8:

Danske Bank tager opdragerollen. Der er en asymmetrisk dynamik.

# data[].attributes.body
Teksten har til formål at skaffe nye kunder og fastholde evt. gamle kunder, der skal til at SU.
Udgives for at udvide kundesegment, til kunder der skal på SU, og få at vise DB som en "ung" bank, der ved det kan være hårdt at være på SU.
Modtager vil som udgangspunkt være studerende der enten er på SU, eller skal på SU.

# data[].attributes.body
Tekstens formål: Sparetips til studerende - Give indblik i at man ikke nødvendigvis behøver at gå på kompromis med alt selvom man lever af SU.

Hvorfor blev den offentliggjort?
Offentliggjort ved studiestart (31/8) for at nye studerende kan få sparetips,
for at vise deres kunder i banken (unge), at de forstår deres situation og møder dem i det. Muligvis samarbejde med virksomheder, der tilbyder disse løsninger?

Tilsigtede modtagere: Studererende i det unge segment. Eksempel: At bo flere under samme tag, deles om at lave mad

# data[].attributes.body
4. Har DB specifikke antagelser om modtagerne, herunder om deres holdning til teksten (pos. eller neg.)?

Overordnet karikeret billede af hvad det vil sige at være studerende og hvad man har råd til:

“Lækker mad, bil og guldkjoler. Det er svært at få det hele på et SU-budget” → antagelse om hvad folk på SU gerne vil have

”Unge er meget mere åbne for at dele end andre. De gør det både for at spare penge og for at dyrke fællesskabet eller skåne miljøet. I det hele taget er unge mere fokuserede på at have adgang til ting end på at eje ting. Det gælder både delebiler, lejligheder og tøj” → antagelse om at unge gerne vil dele. Vil hellere have adgang til ting end at eje det

“Suppe, steg og is. Det er ikke hverdagskost – slet ikke som studerende” → antagelse om studerendes madvaner

“Det er klart mere luksus end at spise rugbrødsmadder for 20. dag i træk” → antagelse om at studerende kun har råd til at spise rugbrød

“Som studerende har du sikkert ikke råd til at skifte garderoben ud helt så ofte, som du har lyst.” → antagelse om studerendes rådighedsbeløb

“I fællesskabets ånd kan du spare penge på bl.a. el, varme og internet – penge, som måske i stedet kan bruges på en festival eller en ferie” → antagelse om at studerende nok hellere vil bruge deres penge på festivaller og ferier end på el, varme og internet.

6 .Er DB eksplicit til stede i teksten? Hvis ja, hvorfor?

DB i teksten:

… rådet fra Marc Lind i Ung Direkte, som er Danske Banks særlige rådgiverteam for unge. → specifik afsender fra Danske Bank

Øvrige afsendere i teksten:

fremtidsforsker Klaus Æ. Mogensen. → bruger en ekspert udefra, hvilket skaber en form for troværdighed

Ift. billedet:

Måde at afslutte teksten, som er modsigende for tekstens indhold om at unge er fattige

# data[].attributes.body
Afsender er Danske Bank

SPG 4:
Antagelser om at folk på SU ikke har mange penge - negativt
Vi ser de både bruger:
Logos: De snakker til den sunde fornuft at hvis man deler kan man få mere ud af sine penge.
Ethos: Danske bank prøver at vise deres kunder på SU at, hvis man deler får man mere ud af deres penge. Dette gør de ved at komme med forskellige udtagelser og eksempler på hvordan man kan forsøde tilværelsen på SU.

SPG 6:
Danske bank er tilstede i teksten ved at udgive dette på deres hjemmeside, hvor deres logo fremgår, men der bliver også henvist til Marc Lind fra ung direkte, som er danske banks særlige rådgiver team
Primær afsender da dette er en artikel der er skrevet af Danske Bank

# data[].attributes.body
Modtageren er studerende - dermed su-modtagere.

Sekundær målgruppe - kommende su-modtagere, andre på overførselsindkomst eller folk som har lav indkomst (dermed ønsker at spare penge/få mere ud af pengene).

Spg. 5:
Den primære målgruppe er aktive, da dette er en tekst som vedkommende selv ville opsøge. Overskriften siger meget om indholdet, hvorved dette viser hvem teksten er relevant for. Derudover er der links, som er relevante for su-modtagere.

Spg. 7:
Modtageren er eksplicit tilstede, hvilket kan bemærkes ved brugen af "du, unge, su-modtagere, studerende".

Spg. 8:
Den er asymmetrisk, fordi Danske Bank "sætter tonen"/autoritet. Dertil er der hyperlink til Mobilepay, hvilket også bevidner om at Danske bank fremstår med magt og autoritet overfor kunden.

Danske bank mister ikke noget ved at lave denne tekst, de giver gratis råd, så de fremstår som det 'gode bankvalg' for unge mennesker. Og det kan komme Danske Bank til gode senere hen, når de selvsamme unge så stadig er kunde i Danske Bank, men nu tjener flere penge og har flere penge i banken.