# data[].attributes.body
Robin Alexander (2005) om

hvordan vi kan tenke om dialogisk undervisning:
Det handler ikke nødvendigvis så mye om hva vi sier, men hva elevene svarer

og hva vi gjør med det svaret.

# data[].attributes.body
Litteratur

 American Association for the Advancement of Science, AAAS (1990). Science for all Americans – project 2061. Oxford University Press

 Allen, M. (2010). Misconceptions in primary science. Open University Press.

 Andersson, B. & Wallin, A. (2000). Students’ understanding of the greenhouse effect, the societal consequences of reducing CO2 emissions and the problem of ozone layer depletion. Journal of research in Science Teaching, 37(10), side 1096-111.

 Andersson, B. (2008). Att förstå skolans naturvetenskap. Studentlitteratur

 Bar, V. (1989). Children’s views about the water cycle. Science Education, 73, side 481-500.

 Barnes, D. (2009). Exploratory talk for learning. I N. Mercer & S. Hodgkinson (red.). Exploring talk in school. London: SAGE.

 Driver, R., Leach, J., Millar, R. & Scott, P. (1996). Young people’s images of science. Buckingham: Open University Press.

 Hattie, J. (2013). Synlig læring – for lærere. Frederikshavn: Dafolo.

 Keogh, B. & Naylor, S. (2009). Concept cartoons, teaching and learning in science: an evaluation. International Journal of Science Education, 21(4), side 431-446.

 Mortimer, E.F. & Scott, P.H. (2003). Meaning making in secondary science classrooms. Maidenhead: Open University Press

 Paludan, K. (2000). Videnskabens verden og vi – om naturvidenskab og hverdagstænkning. Aarhus Universitetsforlag.

 Paludan, K. (2004). Skole, natur og fantasi. Aarhus Universitetsforlag.

 Nielsen, B.L. (2014). Students’ annotated drawings as a mediating artefact in science teachers’ professional development. NorDiNa 1(2) .

ntsnet.dk/naturfagsdidaktik side 19

 Nielsen, B. L. (2012). Science teachers’ meaning-making when involved in a school based professional development project. Journal of Science Teacher Education, 23(6), side 621-649.

 Nielsen, H. & Paulsen, A. (red) (1992): Undervisning i fysik - den konstruktivistiske ide. Gyldendal.

 Schwarz, C. & White, B. (2005). Metamodelling knowledge: Developing students’ understanding of scientific modelling. Cognition and Instruction, 23, side 165-2005.

# data[].attributes.body
Diskusjons og refleksjonsspørsmål

 Tenk på det siste naturfaglige tema, du/I har jobbet med, eller det neste, du/dere skal i gang med.

o Tenk igjennom og diskuter hvilke hverdagsforståelser dere tror det finnes innen for dette området
.
Undersøk deretter, hvilke hverdagsforståelser som er fremhevet som typiske i forskningen. Dere kan bruke litteraturen nedenfor, og der finnes også web-resurser med et overblikk. Ved søking etter engelskspåklige resurser kan søkeordene ’misconceptions’ og ’alternative conceptions’ brukes.

# data[].attributes.headline
Link til webside med metoder for å undersøke elevers hverdagsforestillinger

# data[].attributes.subject
Link til webside med metoder for å undersøke elevers hverdagsforestillinger

# data[].attributes.body
‘Misconceptions and naive ideas’ på The Association for Science Education (ASE):
http://www.ase.org.uk/resources/scitutors/professional-issues/p41-misconceptions-and-naive-ideas-of-children/

# data[].attributes.body
Det som opptar meg er hvordan vi som naturfaglærere kan ta vare på elevers hverdagsforståelse, uten å avfeie den som feil, selv om kunnskapen kanskje ikke er rett ifølge læreboken. Hvorfor er det viktig å lytte til elevers måte å uttrykke sin kunnskap på? Kan derestilnærmingsmåte kanskje også utfordre vår naturvitenskapelige kunnskap?

# data[].attributes.body
Grubletegninger kan være et verktøy i den formative evalueringen via den innsikt, læreren får ved å lytte til elevenes diskusjoner (evt. video) og/eller via deres skriftlige oppsummering av diskusjonene.

# data[].attributes.body
"Bare det, at man taler åbent om hverdagsforståelser i undervisningen, og om at de også er udbredte blandt voksne, kan være med til at fokusere elevernes opmærksomhed". Birgitte Lund Nielsen

# data[].attributes.headline
“The most important single factor influencing learning is what the learner already knows. Ascertain this and teach him accordingly”. David Ausubel

# data[].attributes.subject
“The most important single factor influencing learning is what the learner already knows. Ascertain this and teach him accordingly”. David Ausubel