# data[].attributes.body
Uređaj koji služi za prikazivanje slike na posebnom platnu ili zidu.

# data[].attributes.body
Poluvodičke flash memorije su memorije koje trajno pamte podatke.
Memorijska kartica se  upotrebljava u digitalnim fotoaparatima i mobitelima. Mjeri se u GB.
Memorijski ključić se izravno spaja s računalom preko USB ulaza. Male je dimenzije, pouzdano spremanje podataka, velika brzina pristupa podacima, sve veći kapacitet i manja cijena jer razlog zašto se sve više koriste te vrste memorija.
SSD je novija vrsta diskova koja bi trebala zamijeniti tvrde diskove.

# data[].attributes.body
Plastični diskovi koji su presvučeni tankim slojem reflektirajućega materijala. To su najčešće DVD i CD. Podaci se čitaju pomoću izbočina ili udubljenja (0 ili 1). Za čitanje je potreban uređaj - čitač, a za pisanje podataka na CD ili DVD je potreban snimač kojeg nazivamo pržilica. Razlikuju se po kapacitetu tj. gustoći zapisanih podatka. Disk može biti i dvoslojni pa može zapisivati na obje strane. CD ima kapacitet 650-700 MB, a CD 4,7 do 8,5 GB. Neki tipovi medija: tvornički tiskane koje možemo samo čitati (ROM), medije na koje podatke zapisujemo sve dok se ne napune (R), medije na koje višekratno zapisujemo podatke (RW). Blu-ray Disc je optički disk koji ima razvijen HD DVD ima veliki kapacitet pa se na njega mogu spremati audio i video zapisi u visokoj kvaliteti.

# data[].attributes.body
Podaci na magnetskim medijima se mogu višekratno pisati i brisati. Magnetska čestica pohranjuje 0 ili 1. Najvažniji predstavnik te grupe je tvrdi disk. Nalazi se u kućištu i priključen je na posebne utore na matičnoj ploči.Nekoliko metalnih ploča premazanih tankim slojem magnetnog materijala koje su zatvorene unutar posebnoga kućišta se okreću velikom brzinom, a magnetne glave za čitanje i pisanje lebde u prostoru neposredno uz ploču. Svaka ploča se dijeli na staze (koncentrične kružnice) i sektore (kružne isječke). U svakom sektoru je moguće upisati određenu količinu podataka. Postupak stvaranja staza i sektora zovemo formatiranje diska. Uobičajeno je podijeliti fizički (tvrdi disk) na više logičkih diskova koji se nazivaju particije (C:, D:, E:...). Svaki logički disk operacijski sustav prepoznaje kao zasebni tvrdi disk.
Ostali magnetski mediji su: magnetske vrpce i magnetske kartice.

# data[].attributes.body
Ulazno-izlazni uređaj koji podatke prikazuje na svom zaslonu u nama razumljivom obliku. Slika na zaslonu stvara niz točkica (piksela). Veličina monitora se izrazuje u inčima dijagonalom (1"=2,54 cm). Također je važan omjer slike, koji danas najčešće iznosi 16:9 ili 16:10. Monitor se s računalom povezuje grafičkom karticom. Danas se najviše upotrebljavaju LCD monitori kod kojih se slika stvara s pomoću tekućih kristala. Svaki je piksel na zaslonu sastavljen od triju boja: crvene (Red), zelene (Green) i plave (Blue), RBG. U posljednje vrijeme pojavili su se i monitori na dodir koji podržavaju rad sa svih deset prstiju.

# data[].attributes.body
Uređaji koji su zaduženi za reprodukciju zvučnih zapisa.

# data[].attributes.body
Uređaj koji nam omogućuje ispis podataka na papir ili foliju ili čak u prostoru. Postoje matrični ili iglični, tintni, laserski i 3D pisači. Kod matričnih pisača trag na papiru ostavljaju iglice koje udaraju u traku s bojom. Ti pisači su dosta spori i jako bučni no i danas se koriste u trgovinama jer kvaliteta otiska nije pretjerano bitna. Tintni pisač se najviše upotrebljavaju u kućanstvima  zbog cijene uređaja  i kvalitete ispisa u boji. Slika nastaje izbacivanjem kapljica tinte, što u kapljice manje kvaliteta je bolja. Nedostatak je brzo trošenje tinte.
Laserski pisači sliku stvaraju bojom u prahu koja se djelovanjem visoke temperature lijepi na papir. Daje najkvalitetniji otisak i imaju veliku brzinu ispisa.
3D printeri se koriste u medicini i građevini.
Kod ispisa se koriste četiri boje plavozelena (Cyan), ljubičasta (Magneta), žuta (Yellow) i crna (blacK). CMYK je kratica s kojom se susrećemo u programima za obradu slike. Bitne karakteristike kod pisača: brzina ispisa, veličina papira, razlučivost pisača, mogućnost obostranog ispisa, način spajanja na računalo ili računalnu mrežu te kvaliteta ispisa.

# data[].attributes.body
Uređaj koji se rabi za unos zvuka u računalo preko zvučne kartice. S pomoću sklopova za pretvaranje analognog signala u digitalni zvuk se pretvara u digitalni zapis koji s pomoću specijaliziranih programa možemo dodatno obrađivati.

# data[].attributes.body
Uređaj namijenjen pretvaranju slike na papiru u oblik pogodan za obradu, pohranu i prijenos računalom. Razlikujemo stolni, rotacijski i ručni skener. Kod skeniranja uvijek dobijemo sliku, no želimo li dobiti tekst, tada moramo koristiti posebne programe za raspoznavanje teksta.

# data[].attributes.body
Uređaj koji služi za pomicanje pokazivača na zaslonu monitora. Postoje optički, laserski, kuglični. Danas se uglavnom koriste optički. Mogu se na računalo spajati bežično i žično. Ako je bežično tada se spaja pomoću USB adptera, a žično se spaja žicom.

# data[].attributes.body
Uređaj kojim se uglavnom unose znakovi. Razlikujemo ih po broju i rasporedu tipaka. Tipke su raspoređene u nekoliko funkcionalnih cjelina. Poput: alfanumerički dio, numerički, navigacijski, funkcijske tipke, tipke posebne namjene, Enter.

# data[].attributes.body
Skup različitih fizičkih sastavnica koje čine funkcionalnu cjelinu.

# data[].attributes.body
Svi programi koji su instalirani na računalu.

# data[].attributes.body
Sve ono u računalu što je vidljivo. Ono što možemo dodirivati. Poput kućišta, matične ploče, miša, monitora.

# data[].attributes.body
Služi za povezivanje i spajanje sviju komponenata računala u funkcijalnu cjelinu. Na matičnoj ploči se nalaze podnožje za procesor, utori za RAM memoriju,baterija,priključci za tvrdi disk i optičke programe, grafička kartica, zvučna kratica, mrežna kartica... Ostale uređaje koje ne spajamo na matičnu ploču spajamo na ulazno-izlazne priključke: serijski, paralelni i USB.

# data[].attributes.body
Uređaji koji prikažu korisniku rezultat obrade podataka ili ih pohrani za kasniju upotrebu.
Pisač, zvučnici, slušalice...

# data[].attributes.body
Uređaji koji podatke iz okoline prenose u računalo.
Tipkovnica, miš, mikrofon, WEB-kamera, skener, digitalni fotoaparat, grafička ploča, osjetilna ploha, čitač crtičnoga koda, igraća palica...

# data[].attributes.body
Služi za pohranjivanje programa i podataka te rezultate obrade. Radna memorija je mjesto u računalu u koje se slijevaju svi ulazni podatci, naredbe... Izgrađena je od osnovnih elemenata - bistabila. Svaki bistabil pamti jednu binarnu znamenku. Podijeljena je u memorijske lokacije, a svaka memorijska lokacija čini grupa bistabila.
RAM (radna memorija) je memorija u koju se podaci neprestano upisuju, dopunjuju i brišu. Na njemu se nalaze programi koji su potrebni da bi se računalo upalilo. Ono što radimo na računalo je tek privremeno spremljeno u RAM-u, no želimo li to trajno spremiti trebamo premjestiti na neku od vanjskih memorija. Veličina RAM-a se mjeri u GB.
ROM (trajna memorija) je memorija čiji je zadatak trajno pamćenje podataka koji su nužni za rad računala. Iz njega se može samo čitati podatci. Najvažniji dio je BIOS (Basic Input / Output System) u kojemu su spremljeni podatci o hardverskoj konfiguraciji računala.
Brza priručna memorija (cache) je dodatna elektronička memorija koju rabi procesor kako bi skratio vrijeme pristupa podacima u RAM-u.

# data[].attributes.body
Najbitniji dio računala koji služi za obradu podataka i upravlja svim procesima u računalu. Njegovi osnovni dijelovi su aritmetičko-logička jedinica i upravljačka jedinica. Upravljačka jedinica čita naredbe i određuje koju operaciju treba provesti s kojim podacima. Potrebne podatke šalje aritmetičko-logičkoj jedinici koja izvodi aritmetičke i logičke  operacije. Zatim upravljačka jedinica rezultat obrade smjesti u radnoj memoriji. Uz to se nalaze i registri koji služe za privremeno pohranjivanje podataka i naredaba koje je potrebno izvesti. Snaga procesora kojom radi je frekvencija, a nazivamo ju radna frekvencija procesora i mjeri se u Hz. Preko sabirnica putuju podaci koji se prenose računalom. Sabirnica je snop vodiča na koji su spojeni svi dijelovi računala.