# data[].attributes.attachment_link.title
Copy - להקסים מבלי להסכים

# data[].attributes.attachment_link.title
שש רמות של אפקטיביות

# data[].attributes.attachment_link.title
טבלת שש רמות של אפקטיביות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pod. Work group. Committee. Autonomous collective. Whatever you call it, you're part of one at Google and probably wherever you work: a team. So if we know what makes managers great, why don't we know what makes a team great?

A group of us in Google's People Operations (what we call HR) set out to answer this question using data and rigorous analysis: What makes a Google team effective? We shared our research earlier today with the Associated Press, and we're sharing the findings here, as well.

Over two years we conducted 200+ interviews with Googlers (our employees) and looked at more than 250 attributes of 180+ active Google teams. We were pretty confident that we'd find the perfect mix of individual traits and skills necessary for a stellar team -- take one Rhodes Scholar, two extroverts, one engineer who rocks at AngularJS, and a PhD. Voila. Dream team assembled, right?

We were dead wrong. Who is on a team matters less than how the team members interact, structure their work, and view their contributions. So much for that magical algorithm.

We learned that there are five key dynamics that set successful teams apart from other teams at Google:

1. Psychological safety: Can we take risks on this team without feeling insecure or embarrassed?

2. Dependability: Can we count on each other to do high quality work on time?

3. Structure & clarity: Are goals, roles, and execution plans on our team clear?

4. Meaning of work: Are we working on something that is personally important for each of us?

5. Impact of work: Do we fundamentally believe that the work we're doing matters?

If you answered "yes" to the five questions above, congrats! You're probably on a high-performing team. And if not, not all hope is lost. This is a shortcut to help you figure out where to focus, how to get better, and a way to talk about this concept with your teammates in a structured way.

Psychological safety was far and away the most important of the five dynamics we found -- it's the underpinning of the other four. How could that be? Taking a risk around your team members seems simple. But remember the last time you were working on a project. Did you feel like you could ask what the goal was without the risk of sounding like you're the only one out of the loop? Or did you opt for continuing without clarifying anything, in order to avoid being perceived as someone who is unaware?

Turns out, we're all reluctant to engage in behaviors that could negatively influence how others perceive our competence, awareness, and positivity. Although this kind of self-protection is a natural strategy in the workplace, it is detrimental to effective teamwork. On the flip side, the safer team members feel with one another, the more likely they are to admit mistakes, to partner, and to take on new roles. And it affects pretty much every important dimension we look at for employees. Individuals on teams with higher psychological safety are less likely to leave Google, they're more likely to harness the power of diverse ideas from their teammates, they bring in more revenue, and they're rated as effective twice as often by executives.

Googlers love data. But they don't want to sit idle with it. They want to act. So we created a tool called the gTeams exercise: a 10-minute pulse-check on the five dynamics, a report that summarizes how the team is doing, a live in-person conversation to discuss the results, and tailored developmental resources to help teams improve. Over the past year, more than 3,000 Googlers across 300 teams have used this tool. Of those Google teams, the ones that adopted a new group norm -- like kicking off every team meeting by sharing a risk taken in the previous week -- improved 6% on psychological safety ratings and 10% on structure and clarity ratings. Teams said that having a framework around team effectiveness and a forcing function to talk about these dynamics was missing previously and by far the most impactful part of the experience.

From sales teams in Dublin to engineering teams in Mountain View, we've seen that focusing on this framework helps all types of teams improve.
Update: Check out the re:Work guide Understand team effectiveness for the full story on Google's team effectiveness research as well as tools to help teams foster psychological safety.

# data[].attributes.attachment_link.title
re:Work - The five keys to a successful Google team

# data[].attributes.attachment_link.description
Pod. Work group. Committee. Autonomous collective. Whatever you call it, you're part of one at Google and probably wherever you work: a team. So if we know what makes managers great, why don't we know what makes a team great?

# data[].attributes.attachment_link.title
What Is Psychological Safety at Work? How Leaders Can Build Psychologically Safe Workplaces

# data[].attributes.attachment_link.description
What is psychological safety at work? Learn how to assess and build psychological safety in the workplace to improve collaboration and culture.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
TheMindFool - Perfect medium for self-development & mental health. Explorer of lifestyle choices & seeker of the spiritual journey

# data[].attributes.attachment_link.title
Psychological Safety | Psychological Safety Definition | What is Psychological Safety | Psychological Safety at Work

# data[].attributes.attachment_link.description
Psychological safety ensures mutually respectful workspaces that are free to learn, contribute, and challenge the status quo; without fear.

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
Psychological Safety – Creating Healthy Workplaces

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודת צוות - פירוק מיומנות למודל 1

# data[].attributes.attachment_link.title
מצגת להוביל צוות מנצח

# data[].attributes.attachment_link.title
לוח שנה עברי

# data[].attributes.attachment_link.description
לוח שנה עברי לועזי מסודר לפי החודשים בלוח העברי, בתצוגה חודשית, שנתית והדפסה. בלוח חגים, מידע ופרשת השבוע.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
צה"ל הודיע היום (רביעי) על מהפכה בשיטת המיון לצה"ל. על פי התכנית החדשה, שיטת מדרוג הקב"א (קבוצת איכות) תצא משימוש, ייערכו שינויים במבחן הדפ"ר, יוסיפו פרמטרים נוספים לבחינות ההתאמה של המתגייסים וייעשה שימוש בביג דאטה לייעול תהליכי המיון.

בנוסף, תינתן זכות ערעור על תוצאות המיונים, יום המא"ה (מיון, איתור והתאמה) שעד כה היה נערך לבנות בלבד, יפתח גם לבנים ולמקצועות הלחימה וכן תבוטל השפעת השפה העברית על מתאם הקצונה של המתגייסים.

בצה"ל משוכנעים כי שיטת המיון החדשה אותה מכנים "תר"ש המיון" תהיה שיטה יעילה יותר לאיתור ושיבוץ נכון של צעירים לפני גיוסם לצבא. המיון החדש, כך סבורים בצה"ל, יהיה הוגן ושוויני יותר, יספק מענה לצעירים ששיטת המיון הקודמת עשתה להם עוול ולא זיהתה כישורים והתאמות שלהם למגוון תפקידים, לצג יכולת התאמה לקצונה, יכולת שלא באה לידי ביטוי בשיטת הקב"א ובמבחן הדפ"ר.

עד לפני כ-11 שנה, הקב"א והדפ"ר נשמרו בסוד, כך שהמתגייס הטרי לצה"ל לא יכול היה לדעת את נתוניו לפני ובמהלך השירות. מבחני הדפ"ר (דירוג פסיכוטכני ראשוני), שגם בהם נעשה שינוי, היו חלק משמעותי מקביעת הציון הכללי של הקב"א שנעה על הטווח שבין 41 לנמוך ו-56 לגבוה. דירוג קבוצת האיכות הסופי נקבע על ידי חישוב המורכב מ-50% תוצאות מבחן הדפ"ר, ו-50% נוספים שנקבעו על פי מספר שנות לימודיו של המתגייס ותוצאות הראיון האישי שערך.

שיטה הקב"א ספגה במשך שנים ארוכות ביקורת קשה: נאמר עליה שהיא טכנית מדי, גורמת להעמקת פערים חברתיים, מפלה ולא בוחנת כישורים מעשיים. החשאיות שאפפה את השיטה, אף גרמה להתפתחות קונספירציות וסיפורי מעשה כי הוא מושפעת מהעיסוק של ההורים, מהמצב הכלכלי, ממקום מגורים וסוגיות נוספות, שהגבירו את הטענות נגד השיטה בצה"ל, שהצטיירה ככלי שמעמיק פערים חברתיים.

כחלק מהשיטה החדשה, המתגייס יקבל ציון התאמה למקצועות בצה"ל, כאשר בצבא יצרו פרופיל התאמה למקצועות השונים, באמצעות מחקר הנתונים של הנבחנים בהתאם לכלל המבחנים שביצע, המיונים שעבר, הישגיו בתיכון והכשרות נוספות שעשה למקצועות הצבאיים השונים, על מנת לכוון את המתגייס למקום המתאים לו ביותר בהתאם כמובן גם לצרכים של המערכת. בצה"ל טוענים כי השיבוץ לתפקיד יעשה בניסיון להגיע לשילוב בין ההתאמה המיטבית של המלש"ב למקצוע מסוים על פי הציונים, המוטיבציה שלו לבצע תפקיד מסוים וסדרי העדיפויות של צה"ל.

גם לתפקידי הלחימה, שעומדים במרכז מבחינת צה"ל, באמצעות תוכנות מתקדמות תיבחן התאמתו של המלש"ב ליעדי הלחימה השונים. לכל תפקיד לחימה פותח אלגוריתם שונה, וכך למעשה למלש"ב יכול להיות ציון התאמה שונה למידת התאמתו לשריון או לחיל רגלים.

בצה"ל סבורים כי התאמה נכונה ומדויקת בשלב המיון אף תקטין את שיעורי הנשירה בשל חוסר התאמה למקצוע הצבאי, שנחשף רק לאחר השירות. גם למקצועות תומכי הלחימה בצה"ל ייערכו מיונים בשימוש בטכניקה דומה.

בנוסף למבחן הדפ"ר, לראשונה בצה"ל יקיימו, כאמור, גם לבנים את מיוני יום המא"ה, שהוא למעשה יום שלם שבו נבחנים כישורים ויכולות המלש"ב, שלעיתים לא באו לידי ביטוי במבחני הדפ"ר. היום הזה מטרתו לבחון כישורים אישורים ומיומנויות בעבודת צוות, הפגנת מנהיגות, יכולות טכניות, מוטוריקה ותחומים שונים אשר בוחנים את מידת ההתאמה של המועמד ב-15 מדדים ותתי מדדים שונים.

לאחר סיום הצו הראשון, ביצוע מבחן הדפ"ר ויום המא"ה, המועמד לגיוס יכול לראות באתר של צה"ל את הפרופיל האישי שלו, גיליון הציונים המלא שלו, שיורכב מציון מבחן הדפ"ר על פי הפרקים השונים שנבחנים בו (אנלוגיות, הוראה מילולית, חשיבה כמותית וכו'), ציון הריאיון האישי, ציון התאמה לקצונה, לצד ציונים נתונים שהוצגו בעבר.

בפעם הראשונה תיפתח בפני הצעירים הזכות לערער, במידה ויש פער משמועתי בין ההישגים של הצעיר במבחני הבגרות לציונים שהשיג במיונים לצה"ל, ערעור של מלש"ב יכול להיעשות גם באמצעות המלצה של מנהל המוסד החינוכי שבו למד הצעיר שמתגייס.

בתוך כך, בצה"ל זיהו כי פעמים רבות סימון של בעיית שפה וציון נמוך במבחן השפה מתייג את המלש"ב, כבר בשלב הראשון, כמי שאינו מתאים לקורס קצינים בעתיד, כאשר מידת המתאם שלו לקצונה נקבעת כנמוכה. בציון המתאם לקצונה יש חלוקה לשלוש קבוצות: מתאם אפס שאינו מתאים לקצונה, מתאם אחד במידה בינונית ומתאם ברמה שתיים אשר הוא הרמה גבוהה.

ציון נמוך בשפה העברית הוביל בעבר לקביעה חד משמעית של מתאם אפס למועמד לגיוס גם אם הפגין ציונים גבוהים בשם הפרמטרים. בשיטה החדשה סימון העברית לא ישפיע על מידת ההתאמה של המלש"ב לצאת לקורס קציני בעתיד, ההחלטה להוציא, או שלא להוציא, את החייל לקורס קצינים תהיה בידי מפקדיו של החייל, ללא קשר לציוניו בשפה העברית.

# data[].attributes.attachment_link.title
סוף לקב"א: אלו השינויים הדרמטיים של צה"ל בתהליך מיון המתגייסים

# data[].attributes.attachment_link.description
צה"ל הודיע היום (רביעי) על מהפכה בשיטת המיון לצה"ל. על פי התכנית החדשה, שיטת מדרוג הקב"א (קבוצת איכות) תצא משימוש, ייערכו שינויים במבחן הדפ"ר, יוסיפו פרמטרים נוספים לבחינות ההתאמה של המתגייסים וייעשה שימוש בביג דאטה לייעול תהליכי המיון.

# data[].attributes.attachment_link.title
דפוסי התנהגות של מנהלים מצטיינים

# data[].attributes.attachment_link.description
אחרי אין סוף שנות ניסיון ועבודה מעשית מול עשרות ארגונים ומאות מנהלים, אני מבקש לשתף אותכם עם התובנות שלי לגבי איתור ואפיון המנהלים היותר טובים. המנהלים והמנהלות המשמשים מודל לחיקוי מעצימים מדריכים ובעיקר מעודדים יצירתיות, יזמות ולקיחת סיכונים שקולים. על פי הבנתי וניסיוני לאורך 25 שנות קריירה ניהולית בכירה בתחומי

# data[].attributes.attachment_link.title
תקשורת בצוות: איך בונים צוות מנצח - הולה הופ

# data[].attributes.attachment_link.description
תקשורת בין חברי הצוות חיונית להצלחת הצוות. בניית צוות מצליח תלויה בין היתר גם בתקשורת הדדית יעילה בין החברים בצוות. איך עושים זאת הלכה למעשה? במאמר שלפניכם.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עבודת צוות – חלק א\'

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
עבודת צוות – חלק א\' ppt

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודת צוות - חלק א'

# data[].attributes.attachment_link.description
עבודת צוות - חלק א'. גב' עדי ברזון. הגדרת צוות. קבוצה המורכבת משני אנשים או יותר הנדרשים לשיתוף פעולה על מנת שהצוות ישיג את מטרותיו. התוצאה נגזרת מקיומה של תלות הדדית בין אנשי הצוות לשם הגשמת היעדים. Larson & La Fasto (1989). הבדלים בין קבוצה לצוות. עבודת צוות: הגדרה.

# data[].attributes.attachment_link.title
ניהול ישיבת צוות - מטרות ותכנים - מיכאל שורץ

# data[].attributes.attachment_link.description
ישיבת צוות הינה אמצעי חשוב להשיג מטרות שונות שלנו כמנהלי הצוות. למעשה, זו הזדמנות מצויינת לממש את ה"אני מאמין" שלנו לגבי מהו צוות, מהי עבודת צוות (ראו: סוגי עבודת צוות) וכיצד זה צריך לבוא לידי ביטוי בצוות הספציפי שלנו. מטרות ... להמשיך לקרוא ←

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אלו יתרונות נותן לנו הצוות? (מניעים לגישה צוותית) א. השלם עולה על סך חלקיו. (תפוקה המופקת מצוות עולה בטיבה על סך התפוקה המופקת מבודדים המרכיבים אותו) ב. אחד המניעים לגישה הצוותית. סביבת העבודה של היום מורכבת ומסובכת יותר ובמקרים רבים אין אדם אחד שיכול לענות על כל המטלות הנחוצות להשלמת המשימה בצורה מספיק מקצועית וטובה . לכן במקרים האלו נחוץ מומחה לכל תחום . כאשר המשימה מוטלת על מספר אנשים, יש צורך בתאום ביניהם. ג. בארגונים מסוימים יהיה קשה מאוד לעמוד ביעדי הארגון מבלי לעבוד במבנה של צוותים. (ארגון תעשייתי יצרני, בי&quot;ס, צבא) ד. אם מספקים לצוות סביבה בה הוא תופס עצמו כחשוב וכתורם להצלחת הארגון, ניתן להשיג תחושה של מחויבות כלפי המטרה ולהעלות את רמת המוטיבציה.

צוות פתרון בעייה : לדוגמה : צוות שנבחר כדי לקצר סבב תהליך ייצור כלשהו. יורכב מאנשי ייצור, אנשי אחזקה, והנדסה. מוגדר בזמן. מפורק עם סיימו את המטלה . אורגני: לאורך זמן. צוות הרכבה בתהליך ייצור, צוות מורים להיסטוריה, צוות מחנכים...פועל לאורך זמן, עד שמישהו פורש או מתחלף . ניהול - מנכ&quot;ל, מנהל תפעול, מנהל כספים, מנהל רכש, מנהל שיווק, מנהל משאבי אנוש, מנהל שרות לקוחות. צוות הנהלה בית- ספרי... הערכה: צוות המורכב מקבוצת אנשים שנבחרה להעריך תהליך ולהפיק לקחים. צוות היגוי - מורכב בד&quot;כ מאנשים הבאים ממספר תחומים בארגון. הוא לא צוות אופרטיבי, הוא מגדיר את הכיוונים, מפקח ומנחה את המבצעים. וירטו- צוותי פרוייקט, צוותי שירות בין-יבשתי, צוותים גלובליים- קבוצות עבודה המורכבות ממשתתפים מארצות שונות. צוותים שפועלים כקבוצות דיון באינטרנט. שיחות ועידה טלפוניות, אמצעי מחשוב...

Groupthink - ניתן לומר שלחם במלחמת העולם השנייה - פיקד על הפלישה לנורמנדי Patton, George Smith, Jr., 1885-1945, American general, b. San Gabriel, Calif. A graduate of West Point (1909), he served in World War I and was wounded while commanding a tank brigade in France. Subsequently he served in the cavalry and the tank corps. In World War II he commanded (1942-43) a corps in North Africa and the 7th Army in Sicily. Despite a brilliant record, a much-publicized incident (Patton slapped a soldier suffering from battle fatigue) cost him his command and delayed until Aug., 1944, promotion to the permanent rank of major general. Early in 1944 he was given command of the 3d Army, which spearheaded the spectacular sweep of U.S. forces from Normandy through Brittany and N France, relieved Bastogne in Dec., 1944 (see Battle of the Bulge), crossed the Rhine (Mar., 1945), and raced across S Germany into Czechoslovakia. As military governor of Bavaria, he was criticized for leniency to Nazis and was removed (Oct., 1945) to take charge of the U.S. 15th Army. Patton was fatally injured in an automobile accident in Germany. כסוג אחד של מה שתואר קודם

כדי להשיג בצורה הטובה ביותר את יעדי הצוות יש צורך בעבודת צוות שמשמעותה: בהקשר לזה, התפרסמה לפני מספר שנים בעיתון הארץ, ע&quot;י העיתונאי רון קופמן כתבה המתייחסת למשחק כדורסל: בכתבה נוכל לראות כיצד ערכי עבודת הצוות באים לידי ביטוי: כותרת הכתבה: &quot;תלכיד נטול אגו&quot;. תקרא נחמה. &quot; המאפיין העיקרי בניצחון הנבחרת אמש התבטא בכך, שכל השחקנים השאירו את האגו המפותח בקבוצות, וחברו למיקשה אחת ...&quot;. &quot;הפירגון בין השחקנים, שהתבטא בוויתור על המאזן האישי כדי ליצור מצבי קליעה בטוחים מתחת לסל ( 25 אסיסטים מאזן קבוצתי) הוא הנתון המעודד לגבי עתידה של ישראל בצמרת הכדורסל האירופי...&quot;, &quot; בערב מוצלח מבחינה קבוצתית , קשה לבחור במצטיינים באופן אישי , כי כולם השתלבו בתלכיד &quot;. רון קופמן- &quot;הארץ&quot; 1996 הכתבה ממחישה את הויתור על האגו האישי ואת ההתמקדות באינטרס הצוותי, התמקדות שהביאה לניצחון.

1. 1. ‫ניהול וגיבוש צוות מנצח‬ ‫ד"ר עמיר לוי‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

2. 2. ‫צוות וקבוצה‬ ‫* צוות הוא קבוצה קטנה של אנשים שיש להם מטרה‬ ‫משותפת ושהאינטראקציה בניהם מיועדת להשגת‬ ‫המטרה.‬ ‫* קבוצה היא אוסף של אנשים שיש להם עניין משותף אך‬ ‫הם אינם פועלים בהכרח למען מטרה אחת משותפת.‬ ‫* צוות יכול להיות בנוי למטרה ספציפית זמנית או קבועה.‬ ‫* צוות יכול לפעול עם אנשים בתפקידים שונים או דומים.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

3. 3. ‫צוות עבודה בסין‬holdemqueen@hotmail.com

4. 4. ‫זאת קבוצה ולא צוות‬holdemqueen@hotmail.com

5. 5. ‫הגדרת צוות מנצח‬ ‫לפי פט ריילי מאמן הלוס אנגלס לייקרס לשעבר‬ ‫* מהו צוות מנצח‬ ‫)הצוות המנצח(‬ ‫* צוות מנצח הוא זה היודע למזג את‬ ‫היכולות והכישרונות של אנשים שונים‬ ‫לעוצמה הגדולה מסכום חלקיה‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

6. 6. ‫חשיבות העבודה בצוות‬ ‫חשיבות העבודה בצוות‬ ‫" איש מאיתנו אינו חכם כמו כולנו יחדיו" )תובנת יחד(‬ ‫ריבוי המשימות ומורכבותן מחייב מאמץ קבוצתי )רב-תחומי( ומתואם היטב, כדי‬ ‫*‬ ‫להתמודד עמן בהצלחה.‬‫קבוצות וצוותי עבודה עשויים להיות ציר מרכזי להשגת מטרות ויעדי הארגון ואז‬ ‫*‬ ‫גם יהוו חלק פורמאלי מהמבנה הארגוני.‬ ‫עבודה בצוות היא אמצעי אפקטיבי לגיוס מחויבות, להנעה וליצירת הזדהות של‬ ‫*‬ ‫העובדים.‬ ‫שייכות לצוות מאפשרת לפרט לספק צרכיו החברתיים: לקבל תמיכה ותגמול,‬ ‫*‬ ‫הערכה ומשוב ולהגשים עצמו.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

7. 7. ‫סוגי צוותים‬ ‫צוות פתרון בעיה: ציר מרכזי: הבעיה, הנושא, המטלה.‬ ‫‪‬‬ ‫צוות עבודה- צוות אורגאני: ציר מרכזי: אנשים ותחום העבודה.‬ ‫‪‬‬ ‫המשימות השוטפות מתחלפות.‬ ‫צוות ניהול: מבצע את העבודה דרך אנשים או צוותים אחרים. הרכבו:‬ ‫‪‬‬ ‫בעלי תפקידים ניהוליים בארגון.‬ ‫צוות הערכה: בוחן תהליכי עבודה כדי לראות מה אפשר לשפר.‬ ‫‪‬‬ ‫צוות היגוי: הובלת שינוי, להטמעת החזון של הארגון.‬ ‫‪‬‬ ‫צוות פיתוח - לפיתוח מוצר שירות או טכנולוגיה‬ ‫‪‬‬ ‫צוות בדיקה - לאיתור מקורות וסיבות לכשל או פתרונות‬ ‫‪‬‬ ‫צוות משימה - צוות אד הוק למשימה מוגדרת‬ ‫‪‬‬ ‫צוות וירטואלי: כל צוות מן הקטגוריות הקודמות, אשר חבריו‬ ‫‪‬‬ ‫משתמשים באמצעים טלקומוניקטיביים.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

8. 8. ‫בניית צוות‬ ‫בניית צוות‬ ‫תהליך שנועד להקים צוות חדש או‬ ‫להתניע עבודת צוות, בצוות שייעודו‬ ‫השתנה ו/או למובילו ו/או למרבית‬ ‫חבריו אין היסטוריה משותפת‬ ‫. כצוות‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

9. 9. ‫להכיר פירושו להתקרב‬ ‫אתם עלי‬ ‫כן יודעים‬ ‫לא יודעים‬ ‫התנהגות‬ ‫סמוי‬ ‫חופשית‬ ‫יודע‬ ‫רק על עצמי‬ ‫לספר ידעתי‬ ‫אני‬ ‫על‬ ‫עיוורון‬ ‫עצמי‬ ‫פיקחו את‬ ‫תת‬ ‫מודע‬ ‫לא יודע‬ ‫עיני‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

10. 10. ‫שלבים בהתפתחות צוות - טוכמן‬ ‫איילון ג. ניהול ופיתוח עבודת צוות סינרגטית, משאבי אנוש ספט 98‬ ‫‪ FORMING‬שלב ההתהוות, שלב הגישוש,‬ ‫*‬ ‫ההיכרות, החשדנות, אי הודאות ואי הנוחות. ניהול‬ ‫.יעודד היכרות וקירבה‬ ‫‪ STORMING‬שלב הסערה שלב חיפוש המקום‬ ‫*‬ ‫בקבוצה, העימותים והמאבק על מעמד ותפקיד.‬ ‫ניהול יארגן תפקידים בהתאמה‬ ‫‪ NORMING‬שלב בניית הנורמות שלב יצירת‬ ‫*‬ ‫הנורמות, הנוהגים והרוטינות, הטקסים והסמלים.‬ ‫ניהול יגדיר גבולות ונוהלים‬ ‫‪ PERFORMING‬שלב הביצוע התמקדות הצוות‬ ‫*‬ ‫במטלה המשותפת על פי ההתארגנות המוסכמת.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬ ‫הניהול יגדיר במשותף יעדים ומדדים‬

11. 11. ‫אדיגאס יצחק‬ ‫חשיבות שונות בצוות ניהולי -‬ ‫התכליתי - ‪ P‬ביצועיסט פושר ריכוזי‬ ‫*‬ ‫המנהלן -‪ A‬מנסח מארגן פורמליסט‬ ‫*‬ ‫המחבר - ‪ I‬אנושי חברתי משתף תהליכי‬ ‫*‬ ‫היזמי - ‪ - E‬חדשן יזם יצירתי קופצני‬ ‫*‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

12. 12. ‫סוגי תפקידים בצוות- ‪Belbin‬‬ ‫מעצב, ביצועיסט, שומר זמן‬ ‫* תפקידים מכווני משימה -‬ ‫מתאם, פועל, מביא המשאבים והקשרים‬ ‫* תפקידים מכווני אנשים -‬ ‫יצירתי, מבקר, מקצוען‬ ‫* תפקידי חשיבה -‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

13. 13. ‫מנהיגות צוות - אדאיר ומודל 3 המעגלים‬ ‫דאגה‬ ‫לביצוע‬ ‫המשימות‬ ‫דאגה‬ ‫לצורכי‬ ‫דאגה‬ ‫הקבוצה‬ ‫לצורכי‬ ‫הפרט‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

14. 14. ‫נורמות קבוצתיות‬ ‫נורמות הן חוקים בלתי כתובים ובלתי פורמאלים‬ ‫נורמות הן חוקים בלתי כתובים ובלתי פורמאלים‬ ‫המעצבים דרכי ההתנהגות המקובלות על ידי חברי‬ ‫המעצבים דרכי ההתנהגות המקובלות על ידי חברי‬ ‫הקבוצה‬ ‫הקבוצה‬ ‫סוגי נורמות: בדבר ביצוע, הופעה, סדר חברתי, חלוקת‬ ‫סוגי נורמות: בדבר ביצוע, הופעה, סדר חברתי, חלוקת‬ ‫משאבים, ועוד‬ ‫משאבים, ועוד‬ ‫קונפורמיות: התאמת ההתנהגות לנורמה המקובלת‬ ‫קונפורמיות: התאמת ההתנהגות לנורמה המקובלת‬ ‫בקבוצה‬ ‫בקבוצה‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

15. 15. ‫קשיים אופייניים בעבודת צוות‬ ‫תופעת הביטול העצמי והבטלנות בחסות האחרים )הם כבר יעשו(‬ ‫תופעת החשיבה הקבוצתית כהרת אסון - צוותים מגובשים הנמצאים תחת‬ ‫לחץ החלטה כאשר הם מבודדים נוטים לקבל החלטות הרות אסון‬ ‫לחץ לקונפורמיות - ככל שהצוות מגובש יותר הלחץ לקונפורמיות גדול יותר‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

16. 16. (Asch) ‫ניסויי הקונפורמיות‬ Yes ‫ דומה באורכו‬S ‫* האם‬ Yes Yes Yes ?B-‫ או ל‬A-‫* ל‬ Yes S http://www.youtube.com/watch?v=TYIh4MkcfJA&feature=related B Aholdemqueen@hotmail.com

17. 17. ‫ניסוי הקונפורמיות של מילגרם‬ * http://www.youtube.com/watch?v=BcvSNgholdemqueen@hotmail.com

18. 18. ‫רגע חושבים - מהם המאפיינים של צוות‬ ‫מנצח?‬ ‫שימוש ב:‬ ‫בסיעור מוחות‬ ‫*‬ ‫חשיבה קבוצתית‬ ‫*‬ ‫באיפיונים מוכנים‬ ‫*‬ ‫נאבחן ונתמודד‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

19. 19. ‫סינרגיה בעבודת צוות‬ ‫ליצירת הסינרגיה תורמים קבוצת הערכים הקיימים בצוות.‬ ‫אחריות משותפת‬ ‫אמון בסיסי‬ ‫אכפתיות‬ ‫שיתוף פעולה‬ ‫.נכונות לתלות הדדית‬ ‫תמיכה וסיוע‬ ‫מטרה משותפת‬ ‫פתיחות וקבלה‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

20. 20. ‫שימוש בתמונות לאבחון ותיקון‬ ‫* בכל תמונה נסו לתת ציון לצוות שלכם כאשר הציון‬ ‫5 מבטא רמה גבוהה של המאפיין וציון 1 רמה‬ ‫נמוכה של המאפיין הזקוק לתיקון בעבודה‬ ‫משותפת‬ ‫* הבה נתחיל‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

21. 21. ‫הצוות הבעייתי‬holdemqueen@hotmail.com

22. 22. ‫ מקומו של היחיד בצוות‬social loafingholdemqueen@hotmail.com

23. 23. ‫עבודת צוות:‬ ‫כיוון ברור‬ ‫מנהיגות מאפשרת‬ ‫מאמץ משותף‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

24. 24. ‫ומה בדבר אחד למען כולם וכולם למען אחד‬ ‫* שיתוף פעולה קשור תמיד לויתור כל שהוא מתי‬ ‫שהוא כמו שנאמר במשל:‬ ‫משל החבלים‬ ‫שני חבלים כי ירצו להתקשר זה עם זה בכורח המציאות‬ ‫יהיה על כל אחד מהם לוותר על כלשהו ממידת אורכו.‬ ‫אם ירצה כל אחד לשמור על מלוא מידתו‬ ‫לא ייווצר קשר לעולם‬ ‫וראו נא:‬ ‫הקשר נוצר בתחום בו נעשה הוויתור.‬ ‫הוויתור הוא איפה יסוד )או סוד(‬ ‫הקשר...‬ ‫אז מה הציון שאתם נותנים לצוות שלכם במימד‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬ ‫שיתוף הפעולה‬

25. 25. ‫אחד‬ ‫בשביל‬ ‫כולם,‬ ‫כולם‬ ‫בשביל‬ ‫אחד‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

26. 26. ‫אמון בצוות‬holdemqueen@hotmail.com

27. 27. ‫להיות לויאלי לצוות‬holdemqueen@hotmail.com

28. 28. ‫תקשורת פתוחה ופתרון בעיות משותף‬ ‫בצוות‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

29. 29. ‫הצוות כמשפחה אוהבת‬holdemqueen@hotmail.com

30. 30. ‫היעדר מוביל בילבול וחוסר אונים‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

31. 31. ‫צוות תלותי - הכול על כתפי המנהל‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

32. 32. ‫הצוות לוקח‬ ‫סיכונים‬ ‫בהשגת‬ ‫יעדים‬ ‫מאתגרים‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

33. 33. ‫כולם כאיש אחד בנחישות והתמדה מול מצבי אי ודאות ואיום‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

34. 34. ‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬ ‫מיומנויות וכישורים מיקצועיים של חברי הצוות‬

35. 35. ‫פתיחות, הנאה וכיף בעבודה המשותפת‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

36. 36. ‫לכידות ומחויבות לצוות‬holdemqueen@hotmail.com

37. 37. ‫תובנות ומסקנות‬ ‫במה אנחנו חזקים‬ ‫*‬ ‫מה דורש שיפור ושינוי‬ ‫*‬ ‫מה סדר הקדימויות בטיפול‬ ‫*‬ ‫כיצד נתקן‬ ‫*‬ ‫מי היכן איך מתי‬ ‫*‬ ‫איך נדע שהצלחנו‬ ‫*‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

38. 38. ‫עבודת צוות של צוותים‬ ‫* בכל ארגון גדול יש הרבה צוותים‬ ‫* עבודת צוות ברמת הארגון פירושה שיתוף פעולה‬ ‫בין צוותים‬ ‫* תיאום מוקדם וסיוע הדדי‬ ‫* וכאשר זה לא קורה - התוצאה ברמת המערכת‬ ‫הרת גורל‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

39. 39. ‫לטנק ולגיפ היו צוותים מעולים אבל זה מה שקרה בתרגיל הלילה‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

40. 40. ‫גם למניחי פסי הרכבת היו צוותים‬ ‫מעולים שעמדו בלוז, וזה מה שקרה‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

41. 41. ‫סימפטומים ואינדיקציות‬ ‫סימפטומים ואינדיקציות‬ ‫לצורך בפיתוח צוות‬ ‫לצורך בפיתוח צוות‬ ‫ירידה בפריון / תפוקות‬ ‫‪‬‬ ‫תלונות מצד הלקוחות‬ ‫‪‬‬ ‫" קיטורים" של עובדים‬ ‫‪‬‬ ‫קונפליקטים / עוינות‬ ‫‪‬‬ ‫בלבול בנוגע למשימות‬ ‫‪‬‬ ‫אי בהירות ביחסים‬ ‫‪‬‬ ‫" ראש קטן"‬ ‫‪‬‬ ‫תחרותיות אישית‬ ‫‪‬‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

42. 42. ‫סימפטומים ואינדיקציות‬ ‫לצורך בפיתוח צוות‬ ‫חוסר יוזמה‬ ‫‪‬‬ ‫חוסר נכונות / רצון טוב‬ ‫‪‬‬ ‫חוסר דמיון / יצירתיות‬ ‫‪‬‬ ‫אפטיה / חוסר מעורבות‬ ‫‪‬‬ ‫תלות גבוהה במנהל‬ ‫‪‬‬ ‫" התנגדויות" למנהל‬ ‫‪‬‬ ‫החלטות לא " טובות"‬ ‫‪‬‬ ‫אי יישום החלטות‬ ‫‪‬‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

43. 43. ‫שיטות לגיבוש ופיתוח צוות‬ ‫* מפגשים שבועיים קבועים:‬ ‫סיכום השבוע - לטוב ולדרוש תיקון‬ ‫*‬ ‫העברה ושיתוף במידע - מכל משתתף‬ ‫*‬ ‫למידה חדשה - חיצונית ופנימית‬ ‫*‬ ‫הפקת לקחים - מהצלחות ומכישלונות‬ ‫*‬ ‫פתרון בעיות - והצעות שיפור‬ ‫*‬ ‫משוב - הדדי במטרת למידה ותיקון‬ ‫*‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

44. 44. ‫שיטות לגיבוש ופיתוח צוות‬ ‫הצבת יעדים צוותיים ותיגמול צוותי‬ ‫*‬ ‫אימון חוץ - בשדה‬ ‫*‬ ‫סדנאות - מפגשי היכרות מעמיקה‬ ‫*‬ ‫ופתיחות הדדית‬ ‫הצבת נורמות וערכי צוות‬ ‫*‬ ‫חגיגות וטקסים משותפים במקום‬ ‫*‬ ‫העבודה ומחצה לו‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

45. 45. ‫גיבוש צוות - גישה אישית‬ ‫משוב אישי והערכה בונה‬ ‫*‬ ‫הדרכה אישית‬ ‫*‬ ‫יעדים אישיים‬ ‫*‬ ‫העצמה אישית‬ ‫*‬ ‫שיחות אישיות‬ ‫*‬ ‫היכרות אישית‬ ‫*‬ ‫יחס אישי‬ ‫*‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

46. 46. ‫תנאים לעבודת צוות מנצח‬ ‫מטרה ברורה ומוסכמת החשובה לכולם‬ ‫*‬ ‫מחויבות ונאמנות להצלחת הצוות‬ ‫*‬ ‫אקלים של אימון ופתיחות‬ ‫*‬ ‫תקשורת פתוחה ולמידה משותפת‬ ‫*‬ ‫שיתוף פעולה בונה: אחד בשביל כולם כולם‬ ‫*‬ ‫בשביל אחד‬ ‫פתרון בעיות וקבלת החלטות בשיתוף ומעורבות‬ ‫*‬ ‫הצוות‬ ‫נוהלים ונורמות מוסכמים סטנדטים של מצוינות‬ ‫*‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬ ‫ומיקצועיות‬

47. 47. ‫מאפייני צוות מנצח‬ ‫* הגדרה ברורה של תפקידים וסמכויות‬ ‫* משאבים ואמצעים, טכנולוגיה כישורים וידע‬ ‫מודרניים‬ ‫* שוני ביכולות תכונות וכישורים וניצולם‬ ‫לסינרגיה‬ ‫* מערכת אפקטיבית לתקשורת ופתרון‬ ‫קונפליקטים‬ ‫* מנגנונים למדידה ובקרת ביצועים‬ ‫אישיים ומתן משוב‬ ‫* מערכת תגמול המעודדת הצלחה‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

48. 48. ‫עבודת צוות‬ ‫משל האווזים‬holdemqueen@hotmail.com

49. 49. ‫לו היה לנו שכל של אווזים...‬ ‫בסתיו הבא כשתבחין באווזים בדרכם דרומה‬ ‫למשך החורף... להקה בצורת ‪...V‬‬ ‫אולי כדאי שתחשוב מדוע הם עפים כך,‬ ‫כפי שגילה זאת המדע.‬ ‫ברגע שאחת הציפורים מכה בכנפיה,‬ ‫היא יוצרת גורם עילוי לציפור הבאה בעקבותיה.‬ ‫המעוף בצורת ‪ V‬של כל הלהקה מוסיף‬ ‫טווח טיסה הגדול ב - %17 לפחות,‬ ‫מאשר אילו כל ציפור מתעופפת הייתה בעצמה.‬ ‫בני אדם שלהם כיוון משותף וחוש לקהילה‬ ‫עשויים להגיע למקום אליו הם הולכים‬ ‫יותר מהר ויותר בקלות,‬ ‫כיוון שהם נעים עם הדחיפה‬ ‫שהאחד נותן לשני.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

50. 50. ‫כשהאווז נשמט מן הלהקה‬ ‫הוא לפתע מרגיש את‬ ‫הסחיבה וההתנגדות‬ ‫של הניסיון "לעשות זאת‬ ‫לבד.."‬ ‫ובמהירות חוזר ללהקה‬ ‫ומנצל‬ ‫את כוח העילוי של הציפור‬ ‫שלפניו.‬ ‫לו רק היה לנו שכל כמו‬ ‫לאווזים‬ ‫היינו נשאים בלהקה‬ ‫עם אלה הנעים בכיוון שלנו.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

51. 51. ‫כאשר מנהיג האווזים‬ ‫מתעייף‬ ‫הוא מתחלף וחוזר‬ ‫לאגף...וציפור אחרת‬ ‫טסה בראש החץ.‬ ‫הגיוני לקיים תורנות‬ ‫כאשר אנו עושים‬ ‫תפקיד הדורש‬ ‫מאמץ...‬ ‫עם אנשים, או עם‬ ‫אווזים העפים דרומה.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

52. 52. ‫האווזים גם יודעים‬ ‫בקריאות‬ ‫לעודד‬ ‫את קבוצתם.‬ ‫האווזים שמאחור‬ ‫צופרים כדי לעודד‬ ‫את אלה שבראש‬ ‫כדי שישמרו על‬ ‫המהירות.‬ ‫מה אומרים אנו‬ ‫כשצופרים מאחור?‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

53. 53. ‫דבר אחרון... ושים לכך לב...‬ ‫כשאחד האווזים חולה‬ ‫או נפגע מאש הציידים, ונשמט מן הלהקה‬ ‫נשמטים עמו שני אווזים נוספים‬ ‫ועוקבים אחריו כדי לעזור או להגן.‬ ‫הם נשארים עם הציפור עד שהיא מסוגלת שוב‬ ‫לעוף,‬ ‫או עד שהיא מתה, ורק אז הם ממריאים‬ ‫ללהקה שלהם או ללהקה אחרת,‬ ‫כדי להצטרף לקבוצתם.‬ ‫לו היה לנו השכל של האווזים היינו מתייצבים‬ ‫זה ליד זה כמותם.‬‫‪holdemqueen@hotmail.com‬‬

# data[].attributes.attachment_link.title
נושא מס. 9 עבודת צוות חינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
אלו יתרונות נותן לנו הצוות? (מניעים לגישה צוותית) א. השלם עולה על סך חלקיו. (תפוקה המופקת מצוות עולה בטיבה על סך התפוקה המופקת מבודדים המרכיבים אותו) ב. אחד המניעים לגישה הצוותית. סביבת העבודה של היום מורכבת ומסובכת יותר ובמקרים רבים אין אדם אחד שיכול לענות על כל המטלות הנחוצות להשלמת המשימה בצורה מספיק מקצועית וטובה .

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
מנהיגים ברשת

# data[].attributes.attachment_link.title
שולחן העבודה למנהלים בישראל 2021 - מנהיגים ברשת

# data[].attributes.attachment_link.description
שולחן העבודה למנהלים בישראל

# data[].attributes.attachment_link.title
ניהול ישיבת צוות - מטרות ותכנים - מיכאל שורץ

# data[].attributes.attachment_link.description
ישיבת צוות הינה אמצעי חשוב להשיג מטרות שונות שלנו כמנהלי הצוות. למעשה, זו הזדמנות מצויינת לממש את ה"אני מאמין" שלנו לגבי מהו צוות, מהי עבודת צוות (ראו: סוגי עבודת צוות) וכיצד זה צריך לבוא לידי ביטוי בצוות הספציפי שלנו. מטרות ... להמשיך לקרוא ←

# data[].attributes.attachment_link.title
ניהול צוות אפקטיבי

# data[].attributes.attachment_link.description
מהם השלבים בהתפתחות עבודת צוות? מהם מאפייני צוות אפקטיבי? איך בונים ומפתחים צוותים? על שאלות אלו ואחרות במצגת מאת: מכון מנהיגות - ייעוץ לארגונים לומדים http://...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opinions expressed by Entrepreneur contributors are their own.

There is no such thing as a perfect employee, a perfect team, a perfect manager or a perfect partner, but there are a few keys to great management that bring out the best in everyone. To be a great manager, you must learn when it's time to step in to guide and discipline and when it's best for you to step back and allow for some individual freedom. To build a winning team, you must know your own balance and let go of any and all expectations around perfection. Learn to enjoy the journey.

Here are nine keys to great management.

1. Let each person shine.

As the manager of a team, the success of the team needs to be shared, not focused on you. For your team members to succeed, they need to feel they are the reason for the team success. Team members must be given opportunities to lead to increase their individual capacities. You must tell them of their significance, both individually and collectively.

The easiest way to build confidence within team members is to offer empathy and acknowledgement whenever necessary. Advocate for and compliment their successes, big or small, both publicly and privately. When you place a high value on each individual team member and share their contributions openly, bonds deepen and motivation grows.
Related: Inspiring Quotes to Help You Get Through Your Work Day
2. Meet each team member where they are.

Each team member comes with a unique set of needs and personality traits. One person's strength on your team will be another person's weakness.

To be effective in any type of leadership role, you must have the versatility to meet each person where they are at, and grow them from that place. As their manager, you must be emotionally intelligent enough to bend your communication style to click with the individual personality you're working with.

Figure out the emotional language each speaks, and learn to communicate in ways that will empower them to be at their best. To manage in this way, you must get to know each team member personally.

3. Hold a protective role.

Be protective of your team members. Love them as you would an extended family member. I am not suggesting treating anyone like a subordinate.

Be an authority. A leader they will look to for guidance and approval.

When your team members feel protected, they will feel valued, which will build a positive and secure working environment. In trusted, protective environments, people are more willing to risk because they know they will have support to fall back on. When failures happen, they must trust that you're solid and spend time with them to analyze, correct, re-calibrate and then trust them enough to send them back out to try again.

4. Allow team members to be spontaneous.

As a manager, you want to support and encourage the natural instincts and desires of your individual team members. You obviously need to keep them on track, but they must be given the freedom to operate on the spontaneity of their gut instincts.
Related: 5 Habits of the Wealthy That Helped Them Get Rich
When you encourage individual spontaneity and responsiveness, you get a bird's-eye-view into where your team's strengths and weaknesses are in the heat of a moment. This helps educate you on how to better guide each person.

5. Give them space.

There is nothing worse than a micromanaging authority hovering over your every word, deed and action.

For your team to succeed, you have to stop poking at them.

It may be hard to let go and let them work, but people work more effectively when their mental flow isn't constantly disrupted. This may be hard for you if you have a more controlling nature, but you must be willing to stop your overbearing impulses. You have to trust your team members and allow each to add their own flavor to the soup.

7. Don't expect them "to know."

Leadership is not a guessing game. Be clear with your team members; do not play head-games with them. Tell them what you need, want and expect in straight, clear language. Never expect people to be mind-readers, or to just know what they're supposed to be doing.

Take a few extra minutes to be sure your team members are on the same page with you and then set them loose. When people are told exactly what you want and expect, they will feel driven to provide it for you. The clearer you are, the more successful your entire team will be.

8. Reduce confusion.

There are managers who react before having all the information necessary to make any decisions or assumptions.
Related: 22 Qualities That Make a Great Leader
To be great, you must listen and observe, more than you speak. It is always better to ask questions than hurl wild accusations.

Be patient. No one can succeed under an emotionally liable manager. There are a lot of grey areas in business as you seek to secure and close new deals. Expect miscommunication or misinformation.

9. Appreciate your team.

You cannot take for granted your team members, their efforts, their drive or their success. Appreciate them for who they are and what they contribute. Appreciation goes a long way in the business world.

You do not want your team members to only be successful: You must want for them to be authentically happy.

The making of a great team comes down to love. Love what you do, love what they do, and you create an environment where everyone has the chance to thrive.

Winning teams are developed under leaders who have the ability to flex and bend their own personalities around each team member's needs. When you manage each team member individually, you maximize their strengths and learn how to fill in for their weaker areas.

This is what true support is all about. Supported teams are successful teams.

# data[].attributes.attachment_link.title
9 Tips Guaranteed to Build a Winning Team

# data[].attributes.attachment_link.description
Opinions expressed by Entrepreneur contributors are their own. There is no such thing as a perfect employee, a perfect team, a perfect manager or a perfect partner, but there are a few keys to great management that bring out the best in everyone.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Adam and Jordan Bornstein - Magazine Contributor

# data[].attributes.attachment_link.description
Want to be a laudable leader? Study these characteristics -- and the wise words of leaders who strive to embody them.

# data[].attributes.headline
שגרות חשיבה הווארד

# data[].attributes.subject
שגרות חשיבה הווארד

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Presentation is loading. Please wait.

To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ציוותיות טובה וצוותים מנצחים

# data[].attributes.attachment_link.title
ציוותיות טובה וצוותים מנצחים - ppt download

# data[].attributes.attachment_link.description
Presentation is loading. Please wait. To make this website work, we log user data and share it with processors. To use this website, you must agree to our Privacy Policy, including cookie policy. I agree.

# data[].attributes.attachment_link.title
חלופות קבוצתיות, הערכה של עבודת הצוות - דעת

# data[].attributes.attachment_link.description
בשונה מהערכה מסורתית, חלופות הערכה מאפשרות עבודה קבוצתית. היתרונות רבים: הן תוצר עשיר יותר המשקף מגוון קולות ומגוון יכולות, והן רווחים ערכיים כגון תקשורת, התחשבות, התנסות בפתרון בעיות ועוד. נוכל לומר כי ככל שהחלופה עשירה יותר, כך היא מתאימה יותר לעבודה בקבוצה.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
StartIsrael - פורטל היזמות הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בעולמנו הדינמי והמשתנה, האתגרים מורכבים ומחייבים התמחויות ספציפיות, כישורים ודרכי פעולה מהירים. הדרך להצליח לחולל שינוי בסביבה כזו היא על ידי יצירת צוותים מנצחים בארגונים. דרך זו הנה חיונית ומאפשרת להפיק ערך מוסף גדול יותר מכל אחד מחברי הצוות. בניית צוות מנצח מורכבת משני אתגרים השזורים זה בזה: פיתוח אישי של כל חבר צוות ופיתוח חברי הצוות כצוות.

בעולמנו הדינמי והמשתנה, האתגרים מורכבים ומחייבים התמחויות ספציפיות, כישורים ודרכי פעולה מהירים. הדרך להצליח לחולל שינוי בסביבה כזו היא על ידי יצירת צוותים מנצחים בארגונים. דרך זו הנה חיונית ומאפשרת להפיק ערך מוסף גדול יותר מכל אחד מחברי הצוות. בניית צוות מנצח מורכבת משני אתגרים השזורים זה בזה: פיתוח אישי של כל חבר צוות ופיתוח חברי הצוות כצוות.

כדי להפוך כל משימה לבסיס לאימון יכולותיו של העובד, על המנהל לדעת כבר בשלב הגיוס מה מאתגר אותו, מה מניע אותו, מה הוא אוהב בתפקיד המוצע, מה התפקיד הבא שירצה לעשות אחרי תפקיד זה ומה הציפיות שלו ממך כמנהל. מנהלים רבים לא יודעים זאת ומתייחסים לעבודה כאל "עבודה" ש"צריך לעשות" ומפספסים את ההזדמנות לאמן עובדים חדשים ועובדים ותיקים כאחד, ולהתאמן במגרש משחקים עוצמתי ומעצים. כאשר המנהל מבין שחלק מתפקידו הוא לפתח את העובד ברמה האישית, העובד מזהה את מקום העבודה שלו כמקום התפתחותי והוא מלא מוטיבציה ורצון לייצר ערך עבור הארגון, וכך כולם יוצאים מורווחים - העובד, המנהל והארגון. כתוצאה מכך, חברי הצוות ישתפו פעולה, ישאפו לביצוע איכותי של המשימות ויהיה ניתן לשמר את העובדים בארגון לאורך זמן.

תפיסת האחריות הרחבה: בתיאוריה, בצוות מתפקד חייבת להיות חלוקת תפקידים ברורה ומוגדרת. למעשה, זה הבסיס למגפת בינוניות, שהתסמין הבולט שלה הוא "זה לא התפקיד שלי" או "אני את שלי עשיתי", קרי, צמצום האחריות לכדי התפקיד המוגדר ולעתים קרובות להרבה פחות ממנו. בנוסף, אנו כבני אדם מתקשים מאוד לבחון ולבקר את עצמנו אך אנו משתמשים בחלוקת התפקידים על מנת לפתח "מומחיות" בלראות מדוע האחר לא עושה את תפקידו כראוי. לרוב, אלו שלא מצליחים בתפקיד שלהם יודעים להסביר היטב מדוע האחר נכשל וכך, לעיתים מתחיל שיח שאינו בריא לצוות ולתפקודו. בעוד שלכל עובד צריך להיות תפקיד מוגדר וברור, תפיסת האחריות שלו חייבת להיות מלאה, כוללת ורחבה מעבר לתפקיד המוגדר. כדי לפתח צוות מנצח על המנהל להטמיע תרבות של תפיסת אחריות רחבה. תפיסה לפיה כל חבר צוות רואה עצמו אחראי ב־100% לתוצאות הצוות והתהליך בו הוא מעורב, גם כשזה כולל את תפקודם של אחרים בצוות. רק אם כל אחד מהעובדים ייקח אחריות גם על תפקידו של האחר ניתן יהיה לעמוד במשימה בהצלחה. דרישה זו מעלה בהתחלה התנגדויות רבות בקרב העובדים, בבחינת "אני צריך ללמד חבר צוות אחר איך לעשות את התפקיד שלו?". תשובתי לכך היא שכחבר צוות אתה לא אחראי רק על התפקיד המוגדר שלך אלא על כל מה שנדרש לעשות על מנת שהצוות כולו יעמוד במשימותיו. הנורמה הרצויה היא שכל אחד אחראי לתפוקת הצוות וגם אחראי על החוליה הכי חלשה בצוות. כשזו המטרה העיקרית שלך כחבר צוות, אתה מפסיק להיות ממוקד בעצמך ובתפוקה שלך ומתחיל להעביר את המיקוד לצוות ואיך להפוך אותו לצוות מנצח. תפיסה זו מעבירה עוצמה, אחריות ועצמאות רבה לכל עובד ורואה בו כגורם מפתח בהצלחת הצוות כולו.

לסיכום, אחד האתגרים של המנהל הוא לייצר תרבות ארגונית שבה כל אחד מחברי הצוות מחויב לגדילתו של האחר וכל אחד לוקח אחריות כדי להוביל את הצוות להצלחה הבאה.

"אם תעשה כל שביכולתך למען הקבוצה, תמיד תעשה משהו טוב גם לעצמך", פט ריילי.

# data[].attributes.attachment_link.title
יאללה, תרימו! הסודות לבניית צוות מנצח - כתבות - StartIsrael - פורטל היזמות הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.description
בעולמנו הדינמי והמשתנה, האתגרים מורכבים ומחייבים התמחויות ספציפיות, כישורים ודרכי פעולה מהירים. הדרך להצליח לחולל שינוי בסביבה כזו היא על ידי יצירת צוותים מנצחים בארגונים. דרך זו הנה חיונית ומאפשרת להפיק ערך מוסף גדול יותר מכל אחד מחברי הצוות. בניית צוות מנצח מורכבת משני אתגרים השזורים זה בזה: פיתוח אישי של כל חבר צוות ופיתוח חברי הצוות כצוות.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אפרת גדור פתרונות מעשיים לניהול חנויות

# data[].attributes.attachment_link.title
מאמרים - אפרת גדור פתרונות מעשיים לניהול חנויות

# data[].attributes.attachment_link.description
מאמרים - אפרת גדור פתרונות מעשיים לניהול חנויות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
איריס מושקוביץ

# data[].attributes.attachment_link.title
ניהול עובדים בארגונים; איך לנהל צוות עובדים מנצח? | איריס מושקוביץ

# data[].attributes.attachment_link.description
ניהול אנשים זה עינוי או הנאה? גם אם אתם מנהלים מנוסים וגם אם אתם בדרך להיות שם בואו לבחון אותי, ואת עצמכם ולהתחדש בטכניקות מודל ה-SMP של איריס מושקוביץ.

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה שיתופית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Coggle requires JavaScript to display documents.

Importatant chararcteristics of a good facilitator.

Design of the course and learning environment.

Facilitating skills.

Summing up and expanding problem space.

Facilitating skills

Social congruence.

Cognitive congruence.

Expertise in the topic.

Watson et al. (2017). An expert instructor's use of social congruence, cognitive congruence, and expertise in an online case-based instructional design course. Interdisciplinary Journal of Problem-Based Learning, 12(1).

# data[].attributes.attachment_link.description
COLLABORATIVE LEARNING, Importatant chararcteristics of a good facilitator. Design of the course and learning environment. Facilitating skills. Summing up and expanding problem space. Facilitating skills Social congruence. Cognitive congruence. Expertise in the topic. Watson et al. (2017). An expert instructor's use of social congruence, cognitive congruence, and expertise in an online case-based instructional design course.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מאת: ניצה גרבר, מחנכת בבתי ספר רעות ושבילי רעות במנשה.

שנים רבות אני עוסקת בחינוך והוראה ועדין אוהבת את המקצוע, את הילדים והעשייה החינוכית. אני מגיעה מידי יום בחיוך לכיתתי ונהנית מאוד. לא אחת אני שואלת את עצמי מה גורם לכך ומה צריך לשמר? התשובות רבות וכולן מתרכזות בהתחדשות ובלמידה שלי, היכולת לפרוץ גבולות, לסחוף את התלמידים להרפתקאות למידה ולאפשר להם לקיים למידה שיתופית המשלבת טכנולוגיה וחשיבה יצירתית.

אני מאמינה בלמידה שיתופית הנותנת תחושת שותפות לתלמידים, בה התלמידים משוחחים, נעזרים זה בזה, מגישים תוצרים משותפים, מתרגלים כיצד נותנים ומקבלים משובים, משתמשים בחוזקות שלהם וגם לעיתים מבקשים סיוע מבלי לחשוש. למידה הכוללת פן חברתי המשתלב ומחזק את הפן הלימודי - היא מה שגורם לי להגיע בכל יום לבית הספר ולכיתה עם חיוך.

שוב ושוב אני מגלה שלמידה שיתופית כדרך חיים מצדיקה את עצמה ומעצימה את כל המעורבים. בכיתה יש פחות בעיות משמעת בשעורים בהם מתנהלת למידה שיתופית, וגם תלמידים שקשה להם ללמוד לבד מוצאים את מקומם, תורמים את חלקם, לומדים מחבריהם, חשים כשווים בין שווים וצוברים חוויות הצלחה.

לא אחת התלמידים מתארים את הלמידה בכיתה כלמידה המאפשרת ללמוד וליהנות, לדבר ביניהם, לטעות בלי חשש ועוד. התלמידים מבטאים את רצונם להמשיך ללמוד יחד, כיוון שהם נהנים ללמד את חבריהם וללמוד מהם. תלמידים שמתקשים מספרים שהם מרגישים שיש להם מקום, שכן הם תורמים להשגת המטרה בזכות החוזקות שלהם. במהלך העבודה בה התלמידים לומדים יחד, מתגלים מנהיגים רבים בכיתה, ילדים בעלי יכולת ארגון והובלה שלא תמיד מקבלים במה במסגרת ה"מרוץ" לציונים.

הלמידה השיתופית מדגישה את תרומתו של כל תלמיד כשותף מקדם למידה, את האחריות האישית לצד האחריות ההדדית והערבות לצד מעורבות. התלמידים לא יכולים להישאר פסיביים, הם פונים לחברים לסיוע ולומדים למצוא דרכים לקדם את הלמידה שלהם ולתרום ללמידת חבריהם.

כאשר לומדים יחד, התלמידים מפתחים כישורי לומד וגם כישורים חברתיים. ללא חשש אנו מציפים בכיתה קשיים ובעיות, חושבים יחד על פתרונות ולא אחת התלמידים יודעים לבד כיצד לפתור את הבעיה בה נתקלו. השיח הכיתתי הופך להיות כלי עבודה חשוב, כולל דפוסי תקשורת חיוביים, שהופכים לחלק בלתי נפרד מהדיאלוג בין התלמידים.

כמורה, על מנת לעודד שיתופיות במהלך הלמידה בכיתה, אני מוצאת את עצמי מנחה, מלווה, מחדדת נקודות לדיון, מעלה שאלות ותורמת להעמקת עבודת התלמידים בקבוצות השונות. אני עדה לשיחות מרתקות וחיפוש תשובות של התלמידים.

על מנת לחזק את הלמידה השיתופית בכיתתי, אני משלבת בעבודת ההוראה שלי בכיתה את העבודה במרחבי הלמידה השיתופיים של אתר ניפגש, שנותן לנו תגבור, העצמה וחיזוק בלמידה המשותפת.

האתר מזמן חווית למידה חברתית שיתופית ועל כן מחזק את כל העקרונות החשובים לי ולכיתתי.

כמה דוגמאות ללמידה שיתופית ולמידה במרחבי הלמידה השיתופיים של ניפגש:

בכל נושא נלמד, התלמידים חוקרים, מארגנים את הידע שצברו, עובדים ולומדים יחד. הם צריכים לשתף תוצרים, לקבל משובים, לתקן את העבודות, לשלוח שוב, עד שיגיעו לתוצר המשקף את תהליכי הלמידה כראוי. הכל מלווה בשיח ורפלקציה, שמאפשרים העצמה חברתית ולימודית. בנוסף התלמידים מחברים שאלונים המהווים 'מבחנים' לחבריהם. יחד הם צריכים ללמוד את הנושא, להרחיב את ידיעותיהם, לנסח היטב את שאלותיהם והתשובות ולהשיב לשאלונים של חבריהם. בסיום התהליך, לכל תוצר מתלווה חידון אינטראקטיבי ומלהיב, באתר ניפגש, שמיועד לכל חברי הכיתה. פעמים רבות נעזרתי בכתיבת שאלונים על ידי התלמידים בסיום נושא נלמד.

בפעילות אחרת, התלמידים צריכים להיכנס לנעליים של דמויות שונות, לספר על התנהלותם, להתייחס לעובדות שנלמדו בשיעור ולהוסיף את הפרשנות שלהם. כך, הם נדרשים להיות יצירתיים וביקורתיים.

בשעורי גיאוגרפיה, במסגרת למידה מבוססת פרוייקטים - PBL, התלמידים נתבקשו להגיש עבודת חקר קבוצתיות בנושא "ארצות הים התיכון". כל התלמידים התארגנו לקבוצות עבודה על פי בחירתם וכולם לקחו חלק בתהליך. היה מרגש לראות את המנהיגים בכל קבוצה. היו קבוצות שאפשרו למנהיגים חדשים להוביל את התהליך. בקבוצות אחרות נשאר אותו מנהיג, אך הוא נתן מקום לכל חברי הקבוצה. היו קבוצות בהן כל חברי הקבוצה עבדו בשיתוף וכל אחד לקח אחריות על חלק אחד בעבודה ושיתף את חבריו. בייחוד מרגשת העובדה שכל התלמידים, כולל ילדי השילוב, מצאו את מקומם ואת דרכם לתרום לעבודה השיתופית. כל התוצרים היו מצוינים. התלמידים הבינו את הנלמד, ידעו ליצור קשרים וחיבורים בין הנושאים בכל התחומים. ניכר שיש ביטוי לאחריות האישית והקבוצתית. הם הוכיחו בגרות, רצינות והבנה. התלמידים גם התנסו ביישום ערכי דמוקרטיה חשובים במהלך הלמידה, לדוגמה: שימוש בעקרון הרוב קובע, היכולת לשכנע, כבוד למגוון דעות, בחירה מתוך מגוון אפשרויות ועוד. התהליך כולו כלל שלבי הביניים, רפלקציה חיובית שניתנה לכל התלמידים מתוך הקבוצה וממני עודדה את הלמידה והאווירה הלימודית והחברתית. בסופו של תהליך הלמידה, התלמידים הגישו את כל תוצרי הלמידה, בגלריה שיתופית במרחב הלמידה השיתופי של הפעילות בניפגש, בו הם העלו שאלונים המיצגים את ידיעותיהם ובודקים שילדי הכיתה למדו מהמצגות והסרטונים שהם העלו וכעת הם יכולים להתמודד עם השאלון שהכינו. למרחב השיתופי העליתי גם סרטון משותף לכולם, בו כל קבוצה הציגה את עיקרי עבודתה כסיכום נוסף לתהליך. חשוב להדגיש שכל קבוצה התנהלה כיחידה עצמאית, בעלת מטרה משותפת. הקבוצות הגישו תוצר המתעד ומסכם את למידת הקבוצה ותהליכי הלמידה שחווה כל אחד באופן אישי ואת הלמידה הקבוצתית.

בשנת הלימודים החדשה, אני מזמינה מורים עמיתים, מהארץ ומהעולם, על מנת לקיים איתם למידה שיתופית הפורצת את גבולות הכיתה בניפגש. המעוניינים מוזמנים ליצור איתי קשר.

מעוניינים להיות עמיתים ב"ניפגש"? למדו כיצד לעשות זאת בסרטון הזה

כמורה מזה יותר משלושים שנה, אני עדין מרגישה נמרצת, מלאת סקרנות, אהבה ונכונות ללמוד, להתחדש, לפרוץ גבולות, להתנסות בתהליכים חדשים ועוד. זו הזדמנות להגיד תודה לתלמידיי והוריהם על הפתיחות, הצעידה המשותפת ללא חששות, על התנסות ולמידה תוך כדי תנועה.

אני מאמינה בכל ליבי בלמידה שיתופית המשמשת מודל לתלמידים לראיית החוזק בכל אחד, להצמחת מנהיגות חיובית ולמידה מתוך דיאלוג, תנועה והנאה. למידה שיתופית הופכת לזמינה ויעילה בקרב התלמידים שמקבלים אותה בטבעיות. אתר ניפגש מאפשר לטפח ולחזק את הלמידה החברתית והופך את הלמידה לעוצמתית ואקטיבית.

תודה לכל השותפים לדרך, איתי, מנהל ניפגש, גילה מנהלת ביה"ס רעות וצוות ערי חינוך שליוו אותי לאורך השנים האחרונות.
שיתפתי אתכם בדרך ההוראה, בהתנהלות בכיתתי ובעקרונות המנחים אותי: הלמידה השיתופית, ראיית הכיתה ככוח מקדם ושילוב אתר ניפגש כמעצים למידה. הסינרגיה בין כל הרעיונות הללו והיישומים מאפשרים לי להגיע לכל תלמיד, לחזק ולטפח את כישוריהם, ליהנות מחוזקותיהם, להיעזר בפדגוגיה עדכנית וליהנות מתוצרי הלמידה, התהליכים, העשייה החינוכית והתלמידים. כשם שאני דורשת למידה שיתופית מתלמידי, אני הראשונה שמיישמת זאת ולומדת מכולם כל העת, אשמח לקרוא את תגובותיכם וללמוד מהן.
---

ניפגש פועלת באישור משרד החינוך ומספקת לבתי הספר מרחבי למידה שיתופיים, ידידותיים במיוחד, המאפשרים להם ליישם פדגוגיה מתקדמת כגון למידה מעורבת, יצירה שיתופית ולמידה אקטיבית, שיתופיות והערכת עמיתים, למידה מבוססת פרוייקטים, למידה פורצת גבולות, זמן ומקום, למידה מרחוק וכיתה הפוכה ולמידה בשילוב משחוק. מרחבי הלמידה השיתופיים מתאימים לכל בתי הספר, יסודי, חטיבת ביניים ותיכונים.

ההצטרפות למרחבי הלמידה השיתופיים של ניפגש הינה בחינם ואפשרית גם בעזרת הזדהות אחידה של משרד החינוך.

ניתן להצטרף, ללא עלות, למפגשי הדרכה סינכרוניים בטופס זה.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ניפגש - מרחבי למידה שיתופיים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
דורית פנו-עיני

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
גילה לוי הוברמן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
נימרוד ס. פרידמן

# data[].attributes.attachment_link.title
כך יוצרים בקלות למידה שיתופית אמיתית! | הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.description
מאת: ניצה גרבר, מחנכת בבתי ספר רעות ושבילי רעות במנשה. שנים רבות אני עוסקת בחינוך והוראה ועדין אוהבת את המקצוע, את הילדים והעשייה החינוכית. אני מגיעה מידי יום בחיוך לכיתתי ונהנית מאוד. לא אחת אני שואלת את עצמי מה גורם לכך ומה צריך לשמר?

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה שיתופית

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מערך שיעור לקורס מקוון "הוראה מתוקשב"
הלמידה השיתופית היא חלק מרכזי במיומנויות המאה ה-21. לצד היתרונות המוכחים באיכות הוראה-למידה, ובשיתוף כל התלמידים על היכולות והמגבלות של כל אחד, אופן זה של הוראה-למידה עדיין לא הופך לשגרת עבודה בבתי הספר, ואחת מהמטרות המרכזיות של תכנית התקשוב היא הטמעת למידה שיתופית באורח החיים השגרתי של בית הספר.

למידה שיתופית בעידן שלנו היא אסטרטגיה הכרחית, כיום כל אדם מומחה בתחום מאוד צר ומצומצם ורק עבוד משותפת עם רעיונות מגוונים ושיתוף פעולה יוכלו להנפיק את התוצר המצופה והרצוי.

למידה שיתופית היא למידה בחברותא, למידה בקבוצת למידה כשהצפייה באחר. נתינה, עבודת צוות באמון מלא והסתמכות על אחר הן אבן הפינה של למידה זו, כשחלק ממנה או כולה מקוונת. הלמידה השיתופית מתאפיינת באינטראקציה ביוזמה עצמית של הלומדים כחלק פעיל מתהליך הלמידה והבניית הידע.

הלמידה מתרחשת תוך כדי הבניית ידע המושתת בין השאר על אינטראקציה בין השותפים בתהליך הלמידה, כמו בינם לבין המנחה, לבין מקורות מידע אנושיים, כלומר מומחים בתחום הנדו ן.

ללמידה כזו חלק חשוב בתהליך למידה איכותי, שמן הראוי שיימצא בכל בית ספר ובכל קבוצת לימוד המנהלים חינוך עדכני בהלימה לרוח התקופה.

באופן מעשי הלמידה השיתופית היא מרכיב מפתח של הגישה הקונסטרוקטיביסטית (ההבנייתית) החינוכית.

רשימת קריאה : מאמרים מומלצים אודות למידה שיתופית
למידה שיתופית היא היפוכה של הלמידה הפרונטלית

שיתוף פעולה במאה ה-21 - מיומנות שצריך ללמד ולהעריך כיצד משפיעה הלמידה השיתופית על ההישגים בלימודים? מחקר: חשיבות ההנחיה המוקדמת לפני למידה שיתופית של תלמידים חשיבה בלמידה שיתופית והסקה בלמידה: דיונים בשפה עשירה עבור לומדי אנגלית למידה שיתופית ומיומנויות חקר בהוראת הביולוגיה
תיאורית הלמידה המצבית

בעוד רעיונות ויגוצקי, עומדים בבסיב התחום של הקונסטרוקטיביזם החברתי, תיאורית הלמידה המצבית של לייב( Lave,1990 ) מרחיקה לכת וטוענת כי למידה משמעותית חייבת להתרחש בסביבתה האותנטית, כשהקוגניציה מבוזרת בקהילת לומדים(Lave&wegner ,1991),ועל למידה ניתן לדבר רק במונחים ובהקשר של הסביבה המידית בה היא קורה. מרכיב מרכזי בסביבה זו היא אוכלוסיית הלומדים. מכאן, המשמעות הטכנולוגית היישומית היא יצירה של סביבה שתאפשר שיתוף בין לומדים ותהיה גמישה לעיצוב ושינוי על פי דרישות התוכן. בטכנולוגיות של למידה שיתופית ניתן ליצור סביבות גמישות כאלו, המאפשרות התאמה ואינטראקציה בין לומדים לא רק בסביבת כיתה, שהיא בעלת מימדים קבועים ולעיתים קרובות חסרת קשר לתוכן הלמידה.

מרכיבי הלמידה השיתופית

למידה משותפת - שלב התחלתי שבו מתקיימת למידה של כמה לומדים באמצעות מטלה לימודית מקוונת או נושא לימודי מקוון. נשים לב שאין משמעות למושג "שיתופי" פרט לעובדה שמדובר בהבאת קבוצת לומדים שונים תחת קורת גג אחת של למידה. למידה כזו נחשבת כ"למידה מרחוק" או "למידה מקוונת".

למידה בצוותים - צוותי למידה שמבנים ידע בנושאים שונים. נשים לב שכדי ליישם למידה שיתופית באופן מלא, יש צורך להכיל מרכיב של שיתופיות בין הצוותים, באינטגרציה כוללת של תוצרי למידה חלקיים לתוצר אחד שלם.

דו-שיח (דיאלוג) ותקשורת - נקודת ההתחלה של למידה שיתופית. הפעילות תנחיל באמצעות תרגול הלומדים דו-שיח על פי כללים מובנים, כמו כיבוד הדדי ללא תנאי, חילופי דעות, קבלה, מיומנויות הקשבה ובניית אמון גם בחילוקי דעות. לדוגמה, דיון שיתופי על נושא מסוים, תוך כדי שימוש בכלי חשיבה המבטיחים הבעת מגוון דעות, זוויות ראייה והשקפות על הנושא, ובהמשך סיכום המושתת על תרומות כל הלומדים.

הערכת עמיתים - הערכת עמיתים היא מרכיב חיוני בלמידה שיתופית ובהבניית הידע האישי והקבוצתי. הלומדים מתנסים במתן ובקבלת הערות וביקורת הדדית על התוצרים ודרכי הלמידה של חבריהם.

שיתוף פעולה - מטלה שיתופית שבה נבנה הידע במשותף על ידי קבוצות הלמידה, ובה באה לידי ביטוי הסינרגיה, כשהאיכות הלימודית גדולה מסך התרומות האישיות. דרך הפעולה מתאפיינת בשיתופיות מלאה ואמון הדדי לשם יצירת תוצר משותף מקורי, כאשר היכולות של כולם יחד מתמזגות לתוצר שיתופי. על כל חבר בקבוצה קיימת אחריות על מרכיב מסוים, תוך כדי עבודה בכלי שיתופי שבו כולם רואים הכול, וכל אחד יכול לתרום, לבקר, להציע ולסייע. החלק החשוב בתהליך הוא האינטגרציה של החלקים לשלם כשכל לומד בקי בחלקים האחרים, גם אם לא היה לו חלק, על ידי הערכת עמיתים, הצגת החלק של האחר, סיכום אישי קצר וכדומה.

שימוש במגוון מקורות מידע - הבניית המידע מושתתת על מקורות מידע מהרשת, מקורות מידע כספרים וארכיונים שאינם ברשת, ופנייה למומחים בתחומי תוכן ייחודיים, שמרביתה נעשית באמצעים מקוונים.

שיתופיות היא בין פרטים הרואים עצמם חלק מקבוצה או אוסף של פרטים המעורבים בדרך זו או אחרת בפעילות המחברת ביניהם Dalsgaard,2008) . תיאור הלמידה שלהם בסביבה מקוונת מאופיין בשיתוף בידע ובבניה שיתופית של ידע בין המשתתפים באמצעות קשרים חברתיים בסביבת המחשב והאינטרנט. שיתופיות שונה משיתוף, בה פרט משתף בידע שלו, ללא פעולות גומלין. מאידך שיתוף יכול להיות אחד מהמרכיבים המעודדים שיתופיות.

תרגום המילה "שיתופיות" לאנגלית - נמצא בשתי מילים cooperation collaboration

סלומנס ( Salmons, 2007) מציעה מסגרת מושגית למיין רמות של תקשורת ושיתוף פעולה מקוונים בין לומדים. סלומנס מפרטת טקסונומיה של כישורים הנמצאים בבסיס למידה שיתופית איכותית בסביבה מקוונת ( הטקסונומיה של השיתופיות בלימוד מתוקשב - the taxonomy of collaborative E-learning). המורכבת מחמש רמות מתפתחות של שיתוף. הטקסונומיה מחברת בין משימה, משתתפים וטכנולוגיה בשלושה רכיבים : רמות שיתוף הפעולה, פעילויות לימודיות והתפתחות האמון (ראו תרשים בהמשך הסקירה של ד"ר צביה לוטן )

חמש רמות מתוארות מהרמה הנמוכה ביותר דיאלוג ועד לרמה הגבוהה ביותר שיתוף פעולה סינרגסטי. לדברי סלומונס במונחים אבסולוטיים רמה אחת אינה טובה יותר מהשנייה ויש לשקול את ההתאמה של הרמה למטרות הלמידה , מבנה הקבוצה, זמן ושיקולים אחרים( ד"ר צביה לוטן) .
להמשך הסקירה של ד"ר צביה לוטן
ראה גם :
הכיתה השטוחה: מיזמי למידה שיתופיים בעולם ( ספר חדש)
הטקסונומיה של השיתופיות

ד"ר גילה לוי עצמון

גילה לוי עצמון מדווחת בבלוג המרתק שלה על מאמר מעניין של דר' ג'נט סלמונס מבית הספר למנהל עסקים וטכנולוגיה של אוניברסיטת Capella. סלמונס רואה בחינוך לשיתופיות חלק מהתרבות החברתית של חיים מקוונים. לשם כך היא הגדירה את הטקסונומיה של השיתופיות בלימוד מתוקשב - the taxonomy of collaborative E-learning , הכוללת חמישה שלבים: 1) דיאלוג, 2) בקורת עמיתיםPeer review , 3) שיתוף פעולה מקבילי, 4) שיתוף פעולה סדרתי, 5) שיתוף פעולה סינרגיסטי. כיצד יכול המורה לעודד שיתוף פעולה בין הסטודנטים לפי שלבי הטקסונומיה של השיתופיות?
למאמרון של גילה לוי עצמון
ראה גם : למידה 2.0 - למידה שיתופית

למה לי לשתף?

מאת: סמדר אילוטוביץ

הכנסת הטכנולוגיה השיתופית כמו פליקר, טוויטר, פייסבוק ובלוגים איפשרה לנו לעשות את מה שעשינו לפני כן, לחלוק עם החברים שלנו את החוויות והמחשבות, רק בתפוצה רחבה הרבה יותר. במקביל המושג חברים השתנה והתרחב אף הוא. קוראים לזה שיתוף ברשת.
מה וכמה אנחנו משתפים? מדוע אנחנו משתפים? האם אנחנו משתפים יותר מדי? מה התוצאות הרצויות והפחות רצויות? על פי ויקיפדיה, שיתוף הוא מצב בו ישויות שונות מפיקות תועלת זו מפעולתה של זו ותלויות זו בפעולתה של זו . ההשפעה של סוגים שונים של אסטרטגיות למידה שיתופית מתוקשבת על ילדים צעירים: מחקר ניסויי האפקטיביות של למידת החקר באמצעות מודל חקר-רשת Webques - האם למידה שיתופית עדיפה? ההשפעה של גישת הלמידה השיתופית על הביצוע של תלמידי תיכון במתמטיקה ההתנסות של הסטודנט במתכונת של למידה מקוונת שיתופית הקשר בין למידה שיתופית וחשיבה ביקורתית תפקידה של הנעת התלמידים בדיונים מקוונים א-סינכרוניים המונחים על-ידי עמיתים דפוסי עבודה של קבוצה מקוונת: כיצד לקדם שיתוף פעולה מוצלח אסטרטגיות של למידת עמיתים בסביבה מתוקשבת בבתי ספר יסודיים -ממצאי מחקר מטייואן תכנון וטיפוח של פרויקטים קבוצתיים מקוונים אפקטיביים הגברת הלמידה השיתופית: ההשפעה של תכנון ההנחיות לשאלה (Question Prompts) עבור שיח מקוון האם המודל הפדגוגי של למידת שיתופית הידוע כג'יקסו ניתן ליישום בקורס מקוון באוניברסיטה? בחינת פעולת העריכה בוויקי הפקה שיתופית מקוונת של סיכומי שיעור - עמדות סטודנטים למידה שיתופית בפרויקטים של סטודנטים לתואר שני: השוואה בין שיתוף פעולה סינכרוני לשיתוף פעולה א-סינכרוני קריאה מקוונת מעדכנת את ההוראה בכיתה ומקדמת למידה שיתופית תמיכה בלמידה העצמית של הלומד : התכנון החינוכי של פודקאסטים (podcasts) בהקשר של למידה שיתופית
למידה שיתופית מקוונת : סקירת מחקרים בחינוך

דרכי יישום מוצעות ללמידה שיתופית

1. עזרה הדדית בין לומדים - חלוקה לקבוצות של לומדים שבהן קיימת הטרוגניות של יכולות וכישרונות של הלומדים, בהלימה לתוצר המתוכנן. שילוב בין מגוון יכולות בקבוצה מחזק ותורם תוך כדי סיוע בין עמיתים ועמידה במטלות באמצעות עזרה הדדית רצופה. שילוב כזה נותן גם מקום נרחב לשימוש במיומנויות חשיבה שמונחלות באופן ספונטני ואותנטי, כמו גם מיומנויות יצירה, הפקה ואוריינות דיגיטלית.

2. הבניה שיתופית - עבודה של כמה לומדים באמצעות כלי שיתופי ככתיבה, הפקה וכדומה. הכלי פתוח להערות והארות של עמיתים ושל המורה.

3. הצגת תוצרים בפני מליאת הכיתה - הצגת תוצר/נושא על ידי התלמיד או הקבוצה. בהצגה זו מתנסה התלמיד בהבאת נתונים ודעות באופן רהוט ומובן לאחרים, ומיומנות זו תלווה אותו במהלך כל חייו. לצד זה, זו הזדמנות להנחיל לכיתה מיומנויות הקשבה, הבעת ביקורת עניינית וכיבוד הזולת. בלמידה שיתופית מרכיב זה משקף את עבודת המציגים הנתפסים כ"מומחים" בתחום שחקרו. הצגת תוצרים אינה רק בעל פה במליאת הכיתה, אלא גם באתר בית הספר שגם בו ניתן לפתח ולהנחיל מיומנות הצגת תוכן מקוון, שילוב מדיות שונות וכדומה, כחלק מובנה בדרישות המטלה.

4. יצירה עצמית ואיחודה בתוצר משותף - פעילות בסיסית שבה תלמידים יוצרים תוצר עצמאי כחלק מתוצר שיתופי שמתוכנן לפרטים קודם לכן. כל התוצרים נאספים לתוצר שיתופי, שייראה כתוצר אחד ולא כאוסף אקלקטי של פריטים. התוצר מאופיין בפורמט ועיצוב אחידים.

5. פרסום תוצרים במרחב מקוון - יצירת מאגר שיתופי של תוצרים אישיים או קבוצתיים כמאגר מידע לימודי ללומדים וכחומר עזר ששמור באתר בית הספר לרשות כלל התלמידים.

6. כתיבת סיכומים משותפים - חלוקת הנושאים בין חברי/צוותי הקבוצה לצורך סיכום. הסיכומים מועלים למרחב שיתופי שבו אחרים יכולים להוסיף ולהעיר, ומרחב זה משמש את כלל הקבוצה. יש במרחב השיתופי מקום לשאלות, והמורה/המנחה מחליט כיצד ואיך לענות עליהן (חברי הקבוצה ו/או המורה).

7. שימוש בכלים שיתופיים:

שימוש בכלי הפקה ויצירה מקוונים; כלי יצירה וארגון מידע שיתופי, כמו טבלה, טופס או מסמך שיתופי. כל תלמיד ממלא פריט בתוך מאגר מידע. במקביל ניתן לבצע תהליכי הערכה, ניתוח, הערות וכיוצא באלה.

סקר מקוון.

כלי מקוון של מפת מושגים / מפת קשרים בין מושגים הנבנים באופן שיתופי.

דיון מקוון - סינכרוני ואסינכרוני.

הצגת תוצרים באלבום תמונות - תוצרים גרפיים מוצגים באלבום תמונות כיתתי. התלמידים בוחרים את העבודה האהובה עליהם מבין כלל עבודות העמיתים ומנמקים את בחירתם. ניתן גם לבצע את בחירת התוצרים באמצעות סקר ו/או דיון מקוון.

יתרונות הלמידה השיתופית: הרחבת הפרספקטיבה, הזדמנות להיחשף לדרכי חשיבה וביצוע חדשות, יכולת להבנות ידע הנשען על דיסציפלינות שונות ומגוונות, אפשרות להגיע לתוצר מורכב ומקיף יותר.

תנאי הכרחי להשגת היתרונות: אחריות משותפת של כל השותפים ללמידה.
האם לומדים מקוונים מתוסכלים מהתנסויות למידה שיתופיות?
חסרונות הלמידה השיתופית: יכולה בקלות להוביל לאי נטילת אחריות והישענות על חברי הקבוצה האחרים, לחלוקת מטלות לשם הפחתת העומס במחיר של ויתור על ידע והתנסות, מאפשרת "זליגה" לבינוניות וצמצום אופקים. פערים באחריות (או ביכולות) בין חברי הקבוצה עשויים לגרור מתחים חברתיים.

גוונים של שיתופיות

מאת: אלה פלג

בהמשך למאמרון של ענבל סמית: "סיכום הטרילוגיה ההיסטורית: הקיבוץ והלמידה , כתבה אלה פלג מאמר מאיר עיניים על למידה שיתופית וסגנון המותאם ללמידה שיתופית וההתאמה הנדרשת ביניהם.
למאמר של ענבל סמית
כותבת אלה פלג : "יש לקחת בחשבון, שתמיד יהיו כאלו אשר ינצלו את סגנון הלמידה השיתופי על מנת "לעוף על גבם של האחרים". עם זאת, ייתכן שלשיתופיות אשר לה קשת של גוונים יתרונות חבויים. לדוגמה, מקרה בו סטודנט אחד דומיננטי יותר מחברו, יתכן שהתנהלות זו תעצים אצלו נטיות אשר לא היו באות לידי ביטוי במידה והשיתופיות הייתה שווה .ובכל זאת, כחלק ממיומנויות המאה ה- 21, סבורה אני שחשוב לפתח יכולות של חשיבה בדמות ניהול קולוברציה .למידה שיתופית של סטודנטים בעלי נטיות חשיבה שונות, תביא לסינרגיה בלמידה ובהבנה.על המרצים/מנחים לתת את תשומת הלב למבנה המשימה על מנת לוודא שהתוצר יהיה פרי של קולובורציה וקואופרציה גם יחד."
למאמרון של אלה פלג

מטלה שיתופית מקוונת

מטלה שיתופית מקוונת, המתוכננת היטב, אמורה לאפשר את הפעלתה באופן עצמאי על ידי קבוצת הלומדים, עם התערבות מינימלית של המנחה בעת המטלה עצמה. למרות זאת, עדיין נשארים בידי המנחה כמה תפקידים חשובים בשלבים השונים של התפתחות המטלה. אנדרסון ועמיתיו מגדירים שלושה סוגים של התערבויות שעל המורה המקוון להפעיל בעת הפעלת מטלה מקוונת:

נוכחות הוראתית- המכוונת לענות על בעיות שנוצרות בהבנה של התוכן הלימודי.

נוכחות חברתית- המכוונת ליצירת אווירה נעימה ותומכת, ולהגברת המוטיווציה לשיתוף פעולה פורה בין המשתתפים.
פיתוח והפעלה של מטלה לימודית שיתופית מקוונת אינם דבר פשוט כלל ועיקר. תהליך הלמידה השיתופי הוא תהליך מורכב , הדורש תיאום ואיזון בין הלומדים השונים הלוקחים בו חלק. תהליך הלמידה השיתופי המקוון הוא מורכב עוד יותר, בהיותו מתבצע בדרך כלל מרחוק וללא נוכחותו המתמדת של המורה. למאמרון המלא של רותי בן ישי מנסים לעבוד במסמך שיתופי ולגלות עוד חוזקות של עבודה עם מחשב נייד - שיעור חינוך בכיתה ט' שלי התחייה מחדש של שיעורי הבית השיתופיים בעידן האינטרנט דגמים לתיהלוך השיתופיות בפעילות מתוקשבת בסביבה א-סינכרונית רונית קב מטלה לימודית בעבודת צוות באמצעות גוגל דוקס מאחורי מסך האנונימיות - לטוב או לרע? (הערכת עמיתים אנונימית בצורה מקוונת) למידה פרוייקטאלית בקבוצות שיתוף התלמידים בבניית סביבות למידה- האם זה אפשרי? קריאה, כתיבה ויצירה בשיעור ספרות באמצעות קהילת פרשנות מתוקשבת
נוכחות ארגונית- המיועדת לוודא שהפעילות יוצאת לפועל לפי התכנון.

דגמים פדגוגיים במערכת החינוך בישראל

התמודדות מורים בכיתה עם כתיבת מסמך שיתופי ע"י תלמידים - דיווח מהשטח , רות בן ישי
" למאמר של אביב צמח בבלוג שלו
ראה גם : מי אוהב להעתיק מהלוח?! (מחברת כיתתית מקוונת והשפעתה על תרבות הכיתה) החלטתי להעלות את רמת המשימה, והוספתי לה נדבך נוסף: לסיכום של עיקרי החוק היה על התלמידים להוסיף שתי קישוריות (hyperlinks) - קישורית אחת מדגימה ואחת מבארת/מסבירה, כל אחת ממקור מקוון שונה מאת : ורד גנון
."
המורה והמחנכת רותי בן ישי מדווחת על ההתמודדות ראשונה עם הוראה ולמידה בסביבת web 2.0 בכיתה ט'. רותי למדה להכין מסמך "גוגל" שיתופי ונערכה - לכתוב לילדים את המסמך ולהזמינם לעבוד בו. את "מטלת שיעורי הבית" - היא הכינה בקלות יחסית, אף שלחה הודעה שתאפשר להם לעבוד במסמך שנפתח להם. אבל כותבת רותי בן ישי : "הם נכנסו ל"שטחים" לא שלהם, "מחקו" - איש לרעהו, כתבו קצת שטויות איש לרעהו, ומאוד נהנו לראות כיצד המסמך מתעדכן בו זמנית. . .עצרתי את השיעור, ועשיתי שיחה רצינית על חשיבותה של "עבודה שיתופית" ברשת, על אתיקה וכללי התנהגות. הם נרגעו והתחילו לעבוד ברצינות. המשימה הייתה - לכתוב, על-פי המודעות, מהם הכישורים הנדרשים מעובד במאה ה - 21, על-סמך 4 מודעות דרושים שהבאנו מהרשת. בסוף השיעור - בדקנו יחד את התוצר המשותף".

מחבר: אביב צמח
מקור וקרדיט : הבלוג של ורד גנון - תקשוב ולמידה
באחת המשימות המקוונות שנתן המורה לאזרחות אביב צמח לתלמידיו הלומדים אזרחות ביקש מהם להתחלק לזוגות ולבחור חוק המייצג את ישראל כמדינה יהודית. את החוק היה עליהם להציג בקצרה את עיקרי החוק, ולהסביר אילו היבטים יהודיים הוא מדגיש.

כותב המורה אביב צמח" : "העבודה התנהלה במסמך עבודה משותף אחד בתשתית google docs, והבהרתי לתלמידים שלאחר שכל הזוגות יסיימו את חלקם, אבדוק את המסמך, אתקן את הדרוש (ואתן ציון, כמובן) ואז המסמך כולו יהפוך לחומר מחייב לבגרות. להפתעתי, התלמידים התלהבו מאופי המשימה (שניתן לראות בה סוג של ג'יגסו מקוון)."

במוקד המודל הפדגוגי המתוקשב באינטרנט להפעלת צוותי הג'יקסו נמצאת הקמת קהילה מתוקשבת (פורום מתוקשב) אליה יתחברו כל צוותי התלמידים בביה"ס העובדים על פרוייקטים או קטעים בשיטת הג'יקסו. לכל צוות מומחים בהפעלה יהיה מערך עבודה משותף וספריה דיגיטאלית משותפת. לכל צוות מומחים יהיו פורום ממוחשב, כלי אחסון ועיבוד שיתופיים של מקורות המידע.הפעלת תלמידים בשיטת הגיקסו אינה חייבת להיות מוגבלת לשטח ביה"ס ולדיון הכיתתי המוגבל בזמן. הפורומים on-line, שמשמעותם השתתפות בדיון נתמכת אינטרנט ברשת, הם דוגמה לאחד הכלים המאפשרים ללומדים בשיטת הג'יקסו לשתף פעולה מרחוק. החלפה של מידע, דעות, עמדות ואמונות סביב נושא יכולה להיחשב לגרעין של תהליך קבוצתי של בניית ידע.
למידה שיתופית בסביבת ויקי בחינוך הגבוה שיתוף סימניות כחלק מהבניית מידע שיתופית ללמידה מקוונת ארגון הסימניות באמצעות DRAGO מחקר : סטודנטים המתכשרים להוראה והשימוש ב"מחברת" משותפת באינטרנט לרישום הערות במהלך ההרצאה כיצד ליצור בלוג קבוצתי כמרחב תיעוד משותף?
שיטת הג'יקסו ב10 צעדים
Using Jigsaw and Case Study for supporting online collaborative learning

שילוב למידה ועשייה פדגוגית שיתופית באמצעות וויקי , ד"ר אברום רותם

על שיתופיות בעקבות התנסות במשימת וויקי

סביבת הויקי בכלל, מאפשרת יישום של תהליכי למידה שיתופיים בסביבה מקוונת, בשל היותה כלי לכתיבה ולעריכה משותפת של תוכן. חברי הקבוצה מתנסים בלמידה קונסטרוקטיביסטית, בה כל פרט תורם מידיעותיו, או עורך את דברי חבריו. מתקיימת אינטראקציה בין השותפים, שבסופו של דבר יוצרת את ה"שלם", כתוצר משותף. סביבת הויקי היא סביבה מתועדת. כלומר כל "תנועה" בה נרשמת ולמי שעוקב אחר הנעשה בסביבה ניתנת האפשרות לראות את מידת השותפות של כל אחד, אופי השותפות ואפילו איכותה. פרט זה חשוב כאשר אנו מבקשים להעריך את התהליך שהתרחש, וכמובן את התוצר הסופי.
מקור וקרדיט
יש כאמור יתרונות לא מעטים לסביבה כזו, ניתן לדוגמה לערוך מסמך "ליניארי"- בו כל משתתף מוסיף פריט לרשימה מצטברת, אפשר להעלות שאלה ולאפשר למשתתפים להגיב, להביע דעה, להוסיף מידע. אפשר גם להשתמש בסביבה כאמצעי הדומה לשיטת הג'יקסו. כל קבוצת משתתפים אחראית על ניתוח, או ארגון של חומר מסוים וכל היתר נהנים מהתוצר. למידה בסביבה כזו היא למידה פעילה, קבוצתית ושיתופית.
ביה"ס "חופי הגליל , קיבוץ גשר הזיו (ביה"ס יסודי אזורי) .
אבל, הסביבה לא חפה מקשיים. נדרש אמון גדול בין חברי הקבוצה, על מנת שכל אחד יתרום את חלקו ויעשה זאת באופן רציני ואיכותי , מבלי שייווצרו משקעים בעקבות ההתנסות. צריך לקחת בחשבון שגם אם המשתתפים מתייחסים ברצינות למשימה, עדיין כל אחד תורם על פי כישוריו ויכולותיו, ולכן באופן טבעי יש שונות ב"תרומה". ובכלל על מנסח המשימה להגדיר באופן ברור את הדרישות , ואת אמצעי ההערכה, כיוון שנדרשת כאן הערכה אישית וקבוצתית. כמו כן צריך למצוא תחום שיאפשר לכל אחד מהמשתתפים להגיב ולהתייחס. בגלל שמתקיימת אינטראקציה בקבוצה, צריך לתת את הדעת על מפתח המיון של קבוצת הלומדים. הכמות וההרכב.
במסגרת התאמת דרכי ההוראה למאה ה-21 ( תכנית התקשוב החינוכית ) תורגלו תלמידי כיתות ד'-ו' בביה"ס "חופי הגליל " בהפקת תוצרי למידה תוך שיתוף פעולה ביניהם כאשר כל אחד עובד מהמחשב שלו מוסיף את חלקו לתוצר הקבוצתי המתהווה . תלמידי כיתות ג' למדו הפקת תוצרים באופן מקוון אך בינתיים ללא שיתוף. בפעילות זו מפגינים הילדים יכולת של תכנון וארגון, נטילת אחריות אישית וקבוצתית ויצירתיות בדרך לתוצר המיוחל.

ויקי-ממ"ן: מטלה שיתופית בסביבת wiki

במסגרת הקורס " טכנולוגיה ולמידה", שהוא קורס תשתית בלימודי התואר השני בחינוך, לומדים הסטודנטים על גישת הלמידה השיתופית בסביבה המתוקשבת. כדי לאפשר לסטודנטים לחוות את הלמידה השיתופית המתוקשבת, ולא רק ללמוד עליה מספרים, בנינו מטלה שיתופית מתוקשבת בסביבת wiki (להלן ויקיאופ) וקראנו לה: " ויקי-ממ"ן ".

סביבת ויקי היא סביבה המאפשרת עבודה של מספר משתמשים על מסמך משותף. המיזם המוכר ביותר של ויקי הוא הויקיפדיה, שהיא אנציקלופדיית תוכן חופשי, שמפותחת ומתעדכנת באופן שיתופי על ידי כלל הגולשים. להתרשמות מומלץ להיכנס לאתר הויקיפדיה הישראלי .

בשונה מפורום, בו הסטודנטים יכולים לשלוח הודעות למאגר משותף ולקרוא הודעות שנשלחו ע"י אחרים, כשאלה מוצגים ברצף אחד אחרי השני, בסביבת ויקי יוצרים הסטודנטים תוצר אחד, תוך שיתוף פעולה מתמשך בין הסטודנטים.
כל סטודנט יכול ליצור טקסט חדש וכן לעדכן, להוסיף או למחוק טקסט שמישהו אחר יצר. הסביבה שומרת גרסאות קודמות של הטקסט המשותף ומשייכת כל גרסה למשתמש שערך אותה. עיון בהיסטוריה של הגרסאות השונות של הטקסט המשותף, מאפשר להבחין ולהפריד את תרומתו האישית של כל משתמש לתוצר הסופי, מבלי לפגוע באחידות התוצר הסופי. זוהי אולי התכונה החשובה ביותר הקיימת בויקי שהופכת אותה למועמדת מתאימה כפלטפורמה למטלות שיתופיות. כך, מנחה הקורס והמשתתפים, יכולים לעקוב אחר התפתחות התוצר. השמירה והתיעוד של התהליך מאפשר למנחה הקורס לבצע מעקב אחר התרומה האישית של כל סטודנט ולהעריך אותה.
מקור וקרדיט : האוניברסיטה הפתוחה

מטלה שיתופית מקוונת כמטלה המכוונת להבניית ידע-סיכום ורפלקציה ( מישר- טל, חגית, האוניברסיטה הפתוחה).

פיתוח והפעלה של מטלה לימודית שיתופית בהוראה מרחוק מקוונת , ד"ר חגית מישר-טל

מיזמים מקוונים ללמידה שיתופית בבתי ספר : מילון מקוון "עולם הילד"
על תכנית התקשוב החינוכי בביה"ס תכנית התקשוב - בית ספר חופי הגליל
בית הספר "חופי הגליל" בגשר הזיו ידוע כבית ספר יצירתי עתיר ביוזמות חינוכיות מאתגרות מבחינת הלומדים . בשנתיים האחרונות יזם ביה"ס פרויקט למידה מסקרן ומאתגר בשם מילון מקוון "עולם הילד" .
לדיווח של אלה פלג
מילון מקוון "עולם הילד". הקמת מילון המכיל אוסף נכבד של מילים של ילדים- כן, מילים כאלה שרק ילדים משתמשים בהם, ושרובן אינן נהירות למבוגרים. מי יודע מה פירוש המילה "גולולוש" (לא יודעים? שאלו את הילד).

בשלב הראשון נאספו המונחים במסגרת שיעורי המחשב- מכיתות ב' - ד'. כל ילד תרם מילים כמיטב הבנתו. הדגש בתהליך הושם על לימוד מיומנות הניסוח של הגדרה טובה למונח- נושא בו מתקשים רוב הילדים. במקום להשתמש במונחי מילון רגילים נעשה שימשו במונחים המתקשרים לילד מבחינה רגשית ומהווים הינע (DRIVE ) ללמידה. נעשה כאן חיבור בין העולם האקדמי-פורמלי הנלמד בבית הספר, ובין "עולם הילד", הלא פורמאלי שאינו זוכה בד"כ להכרה רשמית במסגרת תוכנית הלימודים.

למידה שיתופית במרחב הוירטואלי של בית הספר

ללמידה שיתופית מקוונת בבתי ספר נודעת כיום חשיבות רבה מבחינת טיפוח מיומנויות המידע של התלמידים ומבחינת השבחת למידת העמיתים. אחד מבתי הספר היסודיים בישראל שמצטיין בתחום הלמידה השיתופית המתוקשבת הוא ביה"ס "חופי הגליל" בקיבוץ גשר הזיו ( ביה"ס יסודי אזורי) .

אחד המיזמים הוא העלון המקוון - "חופיתון": עלון זה שהופק ע"י תלמידים במסגרת פעילות

‫הוועדות הבית ספריות, עוסק בנושאים מגוונים מחיי ביה"ס ותלמידיו. בתש"ע הפיקו העיתונאים
יישום שיטות הוראה חדשניות בעקבות התנסות בקבוצות למידה שיתופיות - השפעת תכונות ותפיסות המורה אינטראקציה חברתית בלמידה שיתופית מקוונת היבטים חברתיים ורגשיים של סביבות למידה מקוונות פדגוגיית "ארגון עצמי" כתהליך חדשני בהוראה למידה מתוקשבת- חקר מקרה האינטראקציה הבינאישית בסביבת למידה שיתופית הנתמכת על ידי מחשב השימוש ב"שיתופון" בהכשרת מורים כמודל להוראה מקוונת להחזיר את טיפוח הלמידה השיתופית בהכשרת המורים
‫הצעירים 3 מהדורות שכולן התפרסמו באינטרנט במסגרת אתרי גוגל.

‫חופיתון הוא עלון מקומי המנסה לגעת בתחומי העניין של התלמידים, הורים ומורים.
תובנות מורים בנושא סגנונות למידה - lino מדריך לשימוש בLINOIT קיר שיתופי מקוון מדריך הנחייה להפעלת יישום טכנולוגי להוראה, Padlet , מקור וקרדיט : ד"ר מירב אסף , מכללת קיי מסמכי גוגל גוגל דוקס - (google docs) ככלי להוראה מקוונת גוגל דרייב ככלי יעיל ליצירת פעילות שיתופית בכיתה הנחיות לשימוש בGoogle docs חדש: שיתוף תיקיות בGoogle Docs מערכת למידה מקוונת להכרת כלים מתוקשבים של גוגל כלים פתוחים לניהול מידע שיתופי : השיפורים האחרונים בגוגל-דוקס, נובמבר 2010 קיר שיתופי מקוון
המורה והמחנכת אלה פלג (ללא ספק, אחת המובילות בתחומי שילוב התקשוב החינוכי במערכת החינוך בישראל) ביקשה מהתלמידים להעלות את תובנותיהם בלוח שיתופי באינטרנט. התובנות הולכות ונערמות. תוכלו לקרוא ולהמשיך לעקוב, בכל יום נוספות עוד. להזכירכם, הפיילוט נעשה בקרב אוכלוסיית תלמידים בכיתה ד' (בני 10). ניתן גם להתרשם מהיישום של לוח מידע שיתופי באינטרנט לתלמידי הכיתה והטמעתו בלמידה מתוקשבת.

ראה גם : בלוג שיתופי , מדריך לשיתוף משתמשים ( אלה פלג) .

תלמידי כיתה ו' מבתי ספר בטמרה, כפר יעבץ ושוהם ממגזרים ממלכתי, דתי וערבי לומדים וחוקרים יחד את נושא המנהיגות. רצ"ב קישור לקיר וירטואלי משותף המציג את שיתופי הפעולה שהכינו הילדים.
הפלטפורמה המתוקשבת השיתופית החדשנית , שהוכרזה באפריל 2013 Wikispaces Classroom - פלטפורמה חינוכית הזוכה לשבחים מאנשי חינוך
מטרת הלמידה בסביבת העבודה המתוקשבת:
קידום תקשורת בשפה האנגלית בין מתבגרים יהודיים בישראל ובחו"ל, תוך חיזוק הזיקה עם המורשת היהודית ומנהיגיה.

רציונל פרוייקט
הפרויקט מתבסס על גישת הלמידה החברתית שיתופית (בנדורה, 1977), המאפשרת אינטראקציה בין הלומדים , והעוסקת בבניית ידע סביב נושא משותף, כאשר הטכנולוגיה מספקת את הסביבה, מאפשרת, מתווכת ותומכת בתהליך הלמידה. ויגוצקי (1978), אומר כי ילדים יכולים לבצע בקבוצה מתוך אינטראקציה עם חברים, דברים שרק לאחר מכן יוכלו לבצע לבד, ולכן: סביבה שיתופית מהווה פיגום להיות התלמיד מורה עבור תלמיד אחר והסביבה הטכנולוגית מאפשרת למידה שיתופית אקטיבית. למידה זו מאפשרת אינטראקציה בין הלומדים המקיימים למידת עמיתים, ובניית משמעות משותפת. תהליך המשא ומתן על המשמעות תוך צפייה באחרים מאפשר: בנייה והבעה של הידע באופן אקטיבי תוך שיתוף צוות הלומדים ודיאלוג עמם, התחבטות ויצירה משותפת. המושג שיתופיות באמצעות כלי ווב 2 הנו מרכזי בלמידה ומאפשר תמיכה שותפי הלמידה, גישור על מרחק וזמן, מתן אופציות מגוונות להעברת מסרים, החצנה, עיבוד משותף, רפלקציה, כלים שיתופיים לפרסום ובניית ידע, תיעוד האינטרקציה,הפעילות והתוצרים.
תכנון הפרוייקט ויישומו מבוסס על הגישה הקונקטיביסטית ששמה את הלומד במרכז, למידתו מבוזרת, בניגוד ללמידה מסורתית, בה המורה במרכז והלמידה ממוקדת מקום. למידה בסביבה מתוקשבת חושפת את הלומד לתכנים דידקטיים ובאמצעות סביבות ווב 2.0 ,הלומד שותף ביצירת הידע ולא רק בצריכתו. השיתוף במהלך הלמידה חוצה רשתות וגבולות והלמידה העצמית מתרחשת בסביבות למידה גלובליות. אם תרצו לקרוא עוד על התוכנית ועל היישומים בהם השתמשנו בתוכנית לחצו על הקישור הבא: http://shprinzak1.wikispaces.com/
דיבר 12: מסמכים שיתופיים
מקור וקרדיט : אורלי משה: למידה שיתופית מחייבת המציאות

למידה שיתופית מקוונת והכשרת מורים
יצירת "לוח למידה" מקוון לריכוז תוכן לימודי
לוח מקוון שיתופי לכיתה - LINO
ליצור WIKI עם גוגל באמצעות Datawiki תבניות וורדפרס ועולם ניהול התוכן הדיגיטאלי - כלי לניתוח טקסטים המאפשר שיתופיות A.nnotate.com קישור ליישום השיתופי עדויות מורים : Collaborize Classroom for Online Education and Online Learning Collaborize Classroom Launches New iPad App: Get It A Day Early Here
LINO , לוח מודעות שיתופי לחינוך: מבחר דוגמאות
הערכה בסביבת למידה הוראה שיתופית מתוקשבת
גוגל דרייב

גוגל דוקס או גוגל דרייב הינו שירות המופעל על ידי חברת גוגל, המאפשר לפתוח ולנהל בחינם מסמכים, גיליונות אלקטרוניים ומצגות באינטרנט.

השירות מאפשר עריכה של מסמך בו זמנית על ידי מספר משתמשים

מאפשר לנו צפייה בשינויים שעבר המסמך לפי זמן ומהות ומי אחראי לשינוי.

גוגל דרייב היא למעשה מערכת אופיס (מסמכים, מצגות, גליונות אלקטרונים וכולי) שיושבת על הרשת, והיא מאפשרת עבודה באופן פרטי ו/או באופן ציבורי על ידי אופציית שיתוף (החל מפתיחת הקבצים לצפייה ועד עריכה משותפת מלאה). באמצעות הדרייב ניתן לעבוד על מסמכים בכל מחשב/נייד/טלפון חכם/טאבלט ללא שמירה והטענה. כאשר הקובץ נכתב במשותף ניתן לעקוב אחר התרומה של כל משתתף במהלך התהוות הקובץ. העבודה פשוטה מאוד ודומה לעבודה בתכנות אופיס.

עבודה בגוגל דרייב נוחה מאוד גם בעבודה אישית הנערכת במספר מחשבים אך היא מתאימה במיוחד לעבודה שיתופית. כך למשל, ניתן לפתוח קובץ, לשתף את חבריכם לקבוצה ואת המרצים שלכם. ניתן גם ליצור דפים, מצגות או שרטוטים ולהציג אותם ברשת.

על מנת לפתוח קובץ בגוגל דרייב עליכם להיות בעלי חשבון גוגל - לבעלי gmail הכניסה היא באמצעות חשבון זה, אחרים צריכים לפתוח חשבון בפעם הראשונה.
הערכה של למידת התלמידים בעת עבודה בקבוצות
עבודה במסמך משותף , אפרת מעטוף
מאמרים בפורטל מס"ע אודות למידה שיתופית מקוונת הסקירה נכתבה ע"י עמי סלנט , מידען ראשי של מכון מופ"ת בתאריך 20 לפברואר 2014
כלים טכנולוגיים כדרך ליצירת למידה משמעותית: הבטחות צריך לקיים , אפרת מעטוף

ראה גם : מתקוונים ללמידה : ארגז כלים דיגיטלי למורה , ד"ר גילה קורץ פרופסור דוד חן

תמונת הידע המידעני: כלים מתוקשבים פתוחים לאוצרות דגיטאלית , עמי סלנט

כלים מתוקשבים נוספים

ארבעה כלים וגעגוע ( אביב צמח)

מאגר לכלים דיגיטליים לשילוב בהוראה בכיתה; "כלים קטנים גדולים" , אפרת מעטוף

איזה כלי Moodle עומדים לרשות המורה שרוצה לפתח סביבת למידה הבנייתית שיתופית? , רותי סלומון

כיצד Dropbox שינה את פני בית הספר? , רותי סלומון

כלי שיתופי - מעלים מסמך והמסמך מקבל קישור, התלמידים נכנסים אליו ועובדים בו ביחד.
אפשר לבקש שיוסיפו מידע, שיעלו שאלות.

אחת מסביבות הלמידה המתוקשבות שזכתה לעניין רב ולשבחים בכינוס STE האחרון בסאן דייגו בארה"ב ( יוני 2012 ) היא סביבה מתוקשבת ללמידה שיתופית בשם Collaborize Classroom. המערכת המתוקשבת נועדה לפרוץ מבחינה פדגוגית את גבולות הכיתה ע"י יצירת למידה שיתופית מקוונת, מעורבות התלמידים בפעילויות מתוקשבות , מטלות מקוונות , חקר שיתופי של מקורות מידע ועוד פעילויות מקוונות משותפות . על פי עדויות מורים ומנהלים בבתי ספר בארה"ב מערכת Collaborize Classroom מצליחה לייצור מעורבות עמוקה יותר של התלמידים בבתי הספר התיכוניים בהשוואה לפלטפורמות מתוקשבות אחרות.

הערכה ולמידה שיתופית מקוונת

הערכה בסביבת למידה/הוראה שיתופית מתוקשבת - סקירת ספרות , ד"ר מירב אסף

כיצד להעריך פעילות מתוקשבת מבוססת וויקי? , ראובן ורבר

ביבליוגרפיה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
למידה-מקוונות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
למידה-שיתופית-מקוונת

# data[].attributes.attachment_link.title
למידה שיתופית מקוונת: עקרונות, תהליכים וכלים מתוקשבים

# data[].attributes.attachment_link.description
מערך שיעור לקורס מקוון "הוראה מתוקשב" הלמידה השיתופית היא חלק מרכזי במיומנויות המאה ה-21. לצד היתרונות המוכחים באיכות הוראה-למידה, ובשיתוף כל התלמידים על היכולות והמגבלות של כל אחד, אופן זה של הוראה-למידה עדיין לא הופך לשגרת עבודה בבתי הספר, ואחת מהמטרות המרכזיות של תכנית התקשוב היא הטמעת למידה שיתופית באורח החיים השגרתי של בית הספר.

# data[].attributes.attachment_link.title
שיתופיות אינפוגרפיקה

# data[].attributes.attachment_link.title
קראו בכותר - האומץ להחליט ולפעול : קבלת החלטות אצל היחיד והקבוצה

# data[].attributes.attachment_link.description
ספר דיגיטלי באתר כותר. ספר זה מיועד לכל אדם המזהה כי הוא ניצב בפני החלטות חשובות. מטרתו המרכזית של הספר היא לתת לקורא כלים יעילים לקבלת החלטות חשובות בתחום האישי ובתחום הקבוצתי. הספר מלווה את המחליטים לאורך כל שלבי ההחלטה, כולל הביצוע והפקת הלקחים להחלטה הבאה.

# data[].attributes.headline
1. כמה זמן ייקח לי להחליט?

# data[].attributes.subject
1. כמה זמן ייקח לי להחליט?

# data[].attributes.body
עד כמה חשובה ההחלטה הזו?

אם מישהו אחר היה במצבי, מה העצה שהייתי נותן לו?

מה תחושת הבטן שלי אומרת?

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
תוכנית עסקית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ניהול סטארט אפ

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מודל קלאסי ראציונלי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
זיהוי הזדמנות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יצירת חלופות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
קבלת החלטות ביחיד

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
קבלת החלטות בקבוצה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
דינמיקה קבוצתית

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שיפור קבלת החלטות

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
גישת בעלי ענין

# data[].attributes.attachment_link.title
תוכנית עסקית | ניהול הארגון - קבלת החלטות

# data[].attributes.attachment_link.description
קבלת החלטות היא קריטית לפיתוח מוצר חדש ומצליח. בכתיבת התוכנית העסקית הצוות הניהולי עלול ליפול למכשלות כגון תחושת אי פגיעות, צנזורה עצמית, חיפוש מידע מוגבל, גישת אני יודע יותר טוב מהלקוח. התוכנית העסקית חייבת להתבסס על קבלת החלטות רציונלית, כזו שמנתחת את התנהגות הלקוח כמו גם את האופי האישי של מובילי היוזמה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
שגרת חשיבה לגילוי המורכבות והעומק של תקרית, מסמך, ציור או צילום.

מטרות | איך עושים | דוגמה | מתי ולמה משמש | טיפים | שייך ל... | מקור | ליישום גם ב...

מה המטרות?

לסייע לתלמידים לחפור באירועים ולחקור מסמכים באופן מעמיק.

להעלות שאלות ותהיות חדשות לחקירה וגילוי.

לעודד תלמידים לזהות נקודות מבט נוספות לאלה של הדמויות הראשיות.

איך עושים זאת?

לאחר התבוננות מקרוב או מקריאה של מסמך, זהה והתחל לפרט:

1. מהו הסיפור העיקרי או המרכזי המוצג או מתועד?

2. מהו הסיפור הצדדי המתרחש בשוליים (או הסיפורים הצדדיים) או מסביב לקצוות, אשר לא בהכרח מערב את הדמויות העיקריות?

3. מהו הסיפור הנסתר - הסיפור האחר שעשוי להיות מטושטש, מוזנח או מתרחש מתחת לפני השטח, שאנחנו לא מודעים אליו בהתחלה?

מתי ולמה משמש?

לחשיפת סיפורים שונים או נוספים על זה הגלוי

כשרוצים להגיע אל מעבר לסיפור העיקרי עצמו

לחקור נקודות מבט חדשות

לעודד תלמידים להתבונן במה שמתרחש בשוליים

להעמיק בקריאה/בהתבוננות

שגרה זו מבקשת מתלמידים לזהות ולהתחיל לספר סיפורים רבים, הצומחים מצילום שהם מתבוננים בו, סיפור שהם קוראים, יצירת אומנות שהם בוחנים, אירוע היסטורי שהם דנים בו, או כתבה בעיתון שהם קוראים השתמשו בשגרה כשאתם רוצים להגיע אל מעבר לסיפור העיקרי עצמו, או רוצים לחקור נקודות מבט חדשות, או כתבות שונות על אירועים, אולי של שחקנים שוליים. הסיפור העיקרי הוא זה שמוצג במרכז, ולעיתים קרובות המטרה או הכוונה העיקרית של הדמות או הכותב. לעיתים קרובות ההוראה נפסקת בסיפור העיקרי, אך לא כך צריך להיות המצב. הסיפור הצדדי מעודד תלמידים להתבונן במה שיכול לקרות בשוליים, ולחקור את נקודת המבט של אלה שתומכים בסיפור ומושפעים ממנו, אך אולי לא משחקים את אחד מהתפקידים המרכזיים. לחלופין, סיפור צדדי יכול להיות הפעולה שקורית ממש לצד האירוע העיקרי, אשר מאפיל עליה. הסיפור הנסתר או האחר, בד"כ לא מציג את עצמו באופן ישיר. יש צורך לגשת אל מעבר לפני השטח, ולזהות מה לא נאמר, מה מטושטש, או איזו נקודת מבט אינה נשמעת או נראית.
לראש העמוד

קדימה מיישמים... : טיפים ליישום מוצלח

כדי לגלות את הסיפורים האלה, יש להתבונן מקרוב ומעבר. לכן, כדאי לשלב שגרה זו עם השגרה "רואה חושב שואל", תוך התמקדות בצעדים "רואה וחושב", לזיהוי הסיפור העיקרי, וגם את מה שיכול לקרות בצד. התהיות יכולות להיות החקירה של הסיפורים הנסתרים.

ניתן לצייר על הלוח 3 עמודות (עיקרי, צדדי ונסתר), והכיתה יכולה לזהות את הדמויות הקיימות בכל חלק. לאחר שזוהו הדמויות, ניתן גם למפות אירועים ופעולות לכל עמודה. בהשתמשם במידע הזה, תלמידים יכולים ליצור את הגרסאות שלהם לסיפור העיקרי, הצדדי והנסתר, בע"פ או בכתב. אלה יתבססו על המידע שנאסף, אך יעובו ע"י פרטים דמיוניים, ליצירת בדיה היסטורית.

תלמידים יכולים לבחור צד שלא הוצג, או סיפור ניסתר, לחקור ולהציג את המידע העובדתי לשאר התלמידים, על מנת לסייע בהבנת המורכבות של האירוע הנלמד.

לראש העמוד

סוג: כלי חשיבה קהל יעד: תלמידים נושאים: שגרת חשיבה תגיות: חשיבה גלויה

# data[].attributes.attachment_link.title
סיפור עיקרי, צדדי, נסתר - ברנקו וייס

# data[].attributes.attachment_link.description
שגרת חשיבה לגילוי המורכבות והעומק של תקרית, מסמך, ציור או צילום. מטרות | איך עושים | דוגמה | מתי ולמה משמש | טיפים | שייך ל... | מקור | ליישום גם ב... מה המטרות? לסייע לתלמידים לחפור באירועים ולחקור מסמכים באופן מעמיק. להעלות שאלות ותהיות חדשות לחקירה וגילוי.

# data[].attributes.attachment_link.title
חשב שתף בזוג שתף בקבוצה

# data[].attributes.headline
קבלת החלטות בקבוצה

# data[].attributes.subject
קבלת החלטות בקבוצה

# data[].attributes.body
סטינג
סרטון
תיווך
שלשות, מציאת מכנה משותף
הבאת דילמה, 5 דקות, קוראים, מקבלים החלטה, רושמים סכמה של התהליך לבד.
אחכ מקבלים את הסכמה שדבורי מכינה,וצריכים לתאר את התהליך עפי סכמה זו.

# data[].attributes.attachment_link.title
קבלת החלטות.pdf1

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
האם ההיגיון תמיד מנצח? האם תהליך קבלת ההחלטות הרציונאלי הוא מיטבי? האם הוא תכליתי?

פורסם: 17.1.16 צילום:shutterstock

קבלת החלטות מהווה את ליבת הפעולה המנהלית. החוקר זוכה פרס נובל, הרברט סיימון (1960), מבחין בין החלטות מתוכנתות (programmed decisions) - בעיות החלטה חוזרות ונשנות ושגרתיות, שקיימת שיטה פשוטה וישירה להתמודד איתן, לבין החלטות לא מתוכנתות (non programmed decisions) - בעיות החלטה חדשות, לא-מובנות וחשובות, שלא קיימת שיטה פשוטה וישירה להתמודד איתן.
לחפש את הפתרון המציאותי
בספרו "נפילים או נפלים", ממיין פוקס (2008) את תהליך קבלת ההחלטות לשלושה סוגים:

א. החלטות בתנאי ודאות - הן הפשוטות ביותר. במצב זה נבנה מודל כמותי, אשר לפיו מחשבים את האסטרטגיה הטובה ביותר.

ב. החלטות בתנאי אי ודאות - כשאין אפילו מושג מינימלי על ההסתברויות של מצבי הטבע העומדים להתממש, ובהכרח אין כלים תכליתיים להתמודד.

ג. החלטות בתנאי סיכון - יש מושג כלשהו על הסתברות מצבי טבע העומדים להתממש. המעריך אומד את הסיכוי שתתממש תוצאה זו או אחרת.

קיימים מודלים רבים ומגוונים לתהליכי קבלת החלטות, ביניהם: ניתוח מערכות; קארנגי; הִתווספות; סל האשפה; תורת המשחקים ועוד.תפקידו של המודל הוא לפשט מציאות מורכבת מאוד (דרי, 1996: 166). במציאות יש מאות מצבי טבע (נסיבות) ותתי מצבים, ומאות קווי פעולה (החלטות). להערכת פוקס ההלימה בין המציאות לבין המודל בעייתית מאוד. דרי (1996), לעומתו, טוען להבחנה בין מודלים אמפיריים (התנהגותיים) - תהליך הקיים בפועל, לבין מודלים נורמטיביים - תהליך רצוי. החלטה טובה היא החלטה שהוכיחה את עצמה במבחן התוצאה. התורות של קבלת ההחלטות פותחו במקור לתחום הכלכלה, בפרט לפריטים כמותנים, והשלכתן לנושאים אחרים היא בעייתית. תהליכי קבלת ההחלטות השכיחים ביותר מתבססים על כלים, שיטות, מודלים וחשיבה רציונאלית.

להערכתי, מודל קבלת ההחלטות הרציונאלי הוא נורמטיבי ורצוי, אולם תכליתו לוקה בחסר. לעת-עתה אין תחליף ראוי והולם, אולם צריכים, וחייבים להיות ערניים למגבלותיו.מומלץ לאמץ את גישת ה"סאטיספייסר" (Satisficer) - ותר על הפתרון המושלם, חפש את הפתרון המציאותי. רצוי שמודל תהליך קבלת ההחלטות יותאם לסיטואציה וגם לאישיות של מקבל ההחלטות, מתוך מטרה להמשיך לשפר ולקדם את היכולות של תהליכי קבלת ההחלטות. שדרוג מודל קבלת ההחלטות הרציונאלי להערכת ועדת וינוגרד (הוועדה לבדיקת אירועי המערכה בלבנון 2006), תהליכים מסודרים של קבלת החלטות אמורים לספק למקבלי ההחלטות אמצעים להבניה ולבקרה של שיקול דעת, שיסייעו לצמצם את הסכנות הטמונות בהסתמכות בלתי מבוקרת על רגש, אינטואיציה, תגובה אימפולסיבית, או שיקולים אישיים ופוליטיים, העלולים לקלקל את השורה.

ועדת וינוגרד, אשר לטענתה התבססה על הספרות המקצועית, אימצה את עקרונות המודל הרציונאלי והציעה מודל משודרג לקבלת החלטות מיטבית. המודל המשודרג מוסיף נדבך חשוב, המתייחס גם לתפקודם של מקבלי ההחלטות. את תהליך קבלת ההחלטות מאפיינים:

1. טיב ההחלטות.

2. תהליכי קבלת ההחלטות.

3. תפקודם של מקבלי ההחלטות.

טיבן של החלטות
החלטה מיטבית היא החלטה נכונה לזמן שבו התקבלה, ועל רקע התנאים והמידע שהיו ידועים - או היו צריכים להיות ידועים - בעת קבלתה. החלטה טובה יכולה להיבחן בשני מישורים עיקריים:

1. מטענה הערכי-האידיאולוגי.

2. תכליותיה יחד עם יעילותה נתונות לבחינה אובייקטיבית מקצועית, שעיקרה היחס בין המטרות לאמצעים שנבחרו להשגתן.
תהליכי קבלת החלטות

איסוף נתונים: התבססות על תשתית של מידע עובדתי והערכות אמינות.הכרת תמונת הרקע וההיסטוריה של הנושא.

תהליך גיבוש חלופות: יצירה של חלופות והתמודדות עם חוסר ודאות.משתתפים בעלי ידע ודעות מגוונות, פלורליזם ויצירתיות מחשבתית.

ישימות החלופות: תוכנית פעולה הגיונית, עקבית ומותאמת לאקלים הארגוני.היעדים והתכליות והיחסים ביניהם מובהרים היטב וניתנים ליישום.

שקילה ובחירה של החלופות: בחינת תרחישים ותוצאות אפשריות, ובפרט אלה הלא-רצויות.תחום בזמן.

תוכנית פעולה: עקביות, הגיונות, מבצעיות. התמודדות עם אי-ודאות, חשיבה אופטימית/פסימית, אלתור והתאמה למציאות.

יישום: בניית קואליציה לשיתוף פעולה וגיבוי מההנהגה/ההנהלה. שיג ושיח בין המעצבים למוציאים לפועל של התוכנית.הקמת מטה מקצועי, בעיקר לצד הדרג המקצועי, כדי לסייע למקבלי ההחלטות בתפקידיהם.

אמות מידה לתפקודם של מקבלי ההחלטות
הבחנה בין ההנהגה/ההנהלה לבין הדרג המקצועי. בשני הדרגים - דרג ההנהגה/ההנהלה והדרג המקצועי - צריכה להיות כשירות לתפקיד. אמת המידה העיקרית להערכת תפקוד הדרג המקצועי היא מידת המקצוענות שלו - מקצועיות, נאמנות, ראייה אסטרטגית וניסיון, כולל ידע רחב, לצד יכולת יישום, שימוש והפעלה של הידע בהקשרים שונים, כדי לתת כלים מיטביים למקבלי ההחלטות. אמות המידה העיקריות לתפקוד דרג ההנהגה/ההנהלה הן כולן בתחום הנורמות העמומות יותר: מנהיגות, שיקול דעת, אחריות, בחינת הרקע העובדתי, נחישות, בהירות, ראייה אסטרטגית כוללת, ארוכת-טווח, וכשירות במובן הרחב. הוועדה משרטטת מצב רצוי, אך לא בהכרח מצב מצוי, וספק אם הוא אפשרי. המודל הרצוי של תהליך קבלת ההחלטות שוועדת וינוגרד הציעה, היה נורמטיבי ותואם להגדרת תהליך קבלת ההחלטות הרציונאלי של יסעור (2005), ודומה בעיקרו למאפייני מודל שבעת השלבים בתהליך קבלת ההחלטות בספרם של ג'ניס ומאן (1991), "תהליך קבלת החלטות". האם המודל הרציונאלי מיטבי ותכליתי?

פרופ' ישראל רוברט אומן הגדיר בהרצאה במעמד קבלת פרס נובל לכלכלה לשנת 2005 את המונח "התנהגות רציונאלית" של אדם: התנהגות המשרתת את מיטב האינטרסים שלו, בהסתמך על המידע (אינפורמציה) המצוי ברשותו.טבעי ומצופה שאדם רציונאלי ישתמש בתהליך קבלת החלטות רציונאלי. יסעור (2005) מאפיין את תהליך קבלת ההחלטות הרציונאלי: "בחינה של נתוני הבעיה, זיהוי החלופות האפשריות, הערכת הסיכויים והסיכונים, ניתוח התוצאות הסופיות ושקלולן על-סמך עיקרון כלשהו, כגון השוואה של תוחלת התועלת, כדי לבחור בדרך אופטימאלית".

כהנמן וטברסקי (2005) טוענים שנושא קבלת ההחלטות נדון בתחומים רבים, החל במתמטיקה וסטטיסטיקה, דרך כלכלה ומדעי המדינה, וכלה בסוציולוגיה ופסיכולוגיה. חקר ההחלטות נוגע בשאלות נורמטיביות ובתיאוריות כאחד. הניתוח הנורמטיבי עוסק בטבעה של הרציונאליות ובהיגיון של קבלת החלטות. הניתוח התיאורי, לעומת זאת, עוסק באמונות ובהעדפות של אנשים כפי שהן במציאות, ולא כפי שהן צריכות להיות. להערכת כהנמן (2005), המחקר העכשווי מתרכז בחיפוש אחר גבולות הרציונאליות האנושית. הפסיכולוגים מעלים ספקות לגבי הרציונאליות של סוכני פעולה אנושיים. בכלכלה ובמדע המדינה נהוג להשתמש לעתים קרובות בהנחת הרציונאליות של בני האדם, כדי לנבא את התוצאות של יחסי גומלין תחרותיים.

בייט-מרום מאפיינת את האדם הרציונאלי כ"סטטיסטיקאי אינטואיטיבי". התפישה היא שדרכי החשיבה האנושיות דומות למודלים נורמטיביים של סטטיסטיקה, הסתברות ולוגיקה. תפישה זו תואמת גם את הגדרת האדם הכלכלי (Homo Economicus) כפי שהוא מצטייר בתיאוריה כלכלית כיצור רציונאלי, במובן מוגדר היטב על ידי התיאוריה. הפרט הוא יצור בעל העדפות עקביות ומלאות, ויש לו משאבים המאפשרים לו, במצבי החלטה סבוכים, לאתר ולבחור את האלטרנטיבה שמשרתת את העדפותיו בצורה הטובה ביותר.

המגבלות: בר-הלל (2005) מצביעה על מחקרו של הרברט סיימון, הטוען שאנשים הם יצורים סופיים ומוגבלים. יש להם זמן במשורה, זיכרון במשורה, יכולת חישוב במשורה. אנשים אינם יכולים, בגלל מוגבלותם, לבחור תמיד את החלופה הטובה ביותר. ממצאי מחקרם של כהנמן וטברסקי מאששים את הטענות של סיימון וטוענים כי הפסיכולוגיה האנושית מונעת מאנשים להיות רציונאליים במובן הנדרש על-ידי תורת התועלת - במובן של עקביות. אנשים לא רק מתפשרים על פחות מהאופטימום, אלא ממש שוגים, ובאופן שיטתי, אפילו במצבי החלטה פשוטים ביותר. כהנמן (2005) טוען שהחלטות משמעותיות מתקבלות גם בהקשר חברתי ורגשי, ומושפעות מאמונות ומרגשות, כמו קנאה, מבוכה ועוד. הפרדת הגורמים הקוגניטיביים והפסיכו-פיזיים מן הגורמים הרגשיים והחברתיים בחקר הבחירה היא בחלקה הגדול תקלה הנובעת ממסורות מחקר.

כהנמן (2005) מונה רשימה של הטיות בתהליך קבלת ההחלטות הרציונאלי: יוריסטיקת הייצוגיות; פרדוקס אלה; שנאת ההפסד; חוכמה לאחר מעשה; ביטחון יתר ועוד. יסעור (2005) מונה הטיות נוספות:

אפקט ההוצאה האבודה;

אפקט הבעלות;

אפקט המצב161 הקיים;

אפקט השיקוף; אפקט ההשוואה;

אפקט הוודאות;

אפקט העיגון;

איזון בלקיחת סיכונים;

אין מה להפסיד ועוד.

ג 'ניס ומאן (1991) מגלים שמוסר פנימי, אידיאלים של האגו ושאר רכיבי הדימוי העצמי מוצאים את ביטויים בכל החלטה חשובה, אף אם מקבל ההחלטות עצמו אינו מקדיש להם תשומת לב רבה. גינזבורג (2007) מזהיר בפני עשר דרכים שעלולות לגרום לקבלת החלטה מוטעית:

1. איסוף נתונים סלקטיבי - המתעלם מעובדות שעלולות להפוך את ההחלטה על פיה.

2. איסוף נתונים חלקי - עוצרים את החיפוש ברגע שמזהים את החלופה הראשונה.

3. נטייה לדבוק בדפוס שהצליח בעבר - למרות השינוי בנסיבות.

4. אופטימיות יתר - נטייה לראות דברים באור "ורוד" מכפי שהם.

5. זיכרון סלקטיבי - נטייה לייפות את העבר, וכך לעוות אותה.

6. חשיבה קבוצתית - נטייה לקבל דעתם של אנשים שתומכים בדעתנו ולא מסיבות ענייניות.

7. קונפורמיות - נטייה ללכת עם דעת הרוב, גם אם הרוב טועה.

8. היתפסות לנתון "עוגן" - לנתונים ראשוניים ולא מעובדים המשפיעים על ההחלטה הסופית.

9. אשליה של שליטה - באירועים שיתרחשו בעתיד.אפקט האחרוניות - נטייה לתת משקל יתר בקבלת החלטות לאירועים שאירעו באחרונה.

10. הליך מסודר בשילוב יכולת מקבל ההחלטה.

כהנמן וטברסקי לא ערערו על הנחות היסוד של תורת התועלת כתורה נורמטיבית של בחירה בכלל, ובתנאי אי-ודאות וסיכון בפרט. אולם כתיאוריה דסקריפטיבית (תיאורית) הם הציעו תורה חלופית, שלה קראו תורת הערך(Prospect Theory). תורה זו מסבירה איך אנשים מקבלים החלטות בפועל, ולא איך אנשים צריכים לקבל החלטות על-פי תורת התועלת. כהנמן מפנה את תשומת לבנו לכך שפעולה רציונאלית מחייבת ניבוי מדויק של רגשות וטעמים עתידיים, אולם תוצאות ראשונות מעידות כי משימת ניבוי זו עלולה להיות קשה למדי. גם ועדת וינוגרד גרסה שמודל ה"רציונאליות" אינו חסין בפני שגיאות והטיות, ולכן היא סייגה וריככה במידה מסוימת את תקפות מודל תהליך קבלת ההחלטות שהציעה: "החלטות טובות התקבלו לעתים לא בהליך מסודר של קבלת החלטות, ואילו הליכים מדוקדקים ומובנים של קבלת החלטות הניבו החלטות הרות אסון, אולם בדרך-כלל תהליכים סדורים של קבלת החלטות היו יכולים לצמצם במידה ניכרת את הליקויים שהתגלו בהן".

כאמור, מבחן התוצאה קובע את תכליתו של המודל. אי לכך, יתכנו מצבים בהם החלטה טובה יכולה להוביל לתוצאת כשל והחלטה גרועה לגרום להצלחה. צוות ההיגוי ליישום המלצות הדוח החלקי של ועדת וינוגרד, בראשות ליפקין-שחק, סבר: "קבלת החלטות צריכה להישען על שני אדנים: קיומו של תהליך סדור, ומקבלי החלטות בעלי יכולת. אף אדם אינו תחליף לתהליך, ואין תהליך שהוא תחליף לאדם. אסור ליצור מצב שבו עקב הבניית תהליך עבודת המטה, או הצורך בתהליכים סדורים, יוצר סרבול מיותר שיפגע ביעילות המערכת, או יוצר מצב שבו מקבלי החלטות יחששו מהפעלת שיקול דעת או מקבלת החלטות. הדבר עלול ליצור שיתוק בקבלת החלטות, שהוא הרה אסון במציאות הישראלית".

יתר על כן, להערכת דרור (1992): "המגבלות והתכונות הטבועות בכל אדם, ארגון וחברה, המנסים להבין את ההווה ולחשוב על העתיד ולראותו מראש, מצטרפות לאי-אפשרות אובייקטיבית של חיזוי חלקים חשובים על העתיד... ההיסטוריה של הערכות מצב, בנבדל מהמישור הטקטי יותר, בעולם כולו וגם בישראל, הם שרשרת כישלונות יותר מאשר של הצלחות... בגלל קצב השינויים העוברים על סביבתה של ישראל וצורתם, קיימת בתחומי מדיניות גורליים רבים אי-ודאות קשה שאינה ניתנת לצמצום. לכן אין מפלט מהמסקנה שלא זו בלבד שהנך מופקד על הימורי-מדיניות, אלא שאחת ממשימותיה המרות והקשות של ממשלת ישראל היא להמר עם ההיסטוריה".

דרור (1992) מציע תמהיל אסטרטגיות נכון להתמודדות עם סביבה משתנה, אולם בפני הקורא לא הוצגה תשתית אמפירית ותהליכי יישום תכליתיים.הפער בין התיאוריה ליישום מהספרות המקצועית, שהיא בעלת יבול רב מאוד בתחום קבלת ההחלטות (תפקיד ההנהגה) ויישום קבלת ההחלטות (תפקיד המקצוענים), עולה כי קיים מגוון רב מאוד של שיטות, גישות, מסגרות עבודה ומודלים, וקיימת מחלוקת רבה ואי-הסכמה בקרב החוקרים באשר למסגרת תיאורטית מוסכמת. המחקר מצוי במבוי סתום מבחינה אינטלקטואלית, וחוקרים שונים הציגו סיבות שונות לכך :פער ומתח בין תיאוריה למעשה (Lester & Goggin, 1998). הידע בתחום מועט, וקיים פער רב בין התכנון ליישום, שאינו תואם ליניארית (Burke, 2002).

הפער בין ההלכה למעשה טרם גושר (ראובני, 2005).תהליך היישום מורכב ומסובך מאוד (Fox, 1990; Deleon, 2003; Horn & Meter, 1975) והוא כולל משתנים רבים ומורכבים מאוד עם אינטראקציות רבות ביניהם לאורך זמן (Sabatier, 1999).כל תצוגה של תהליך עיצוב ויישום קבלת החלטות היא הפשטה רבה של המציאות, שהיא מקיפה, מורכבת מאוד וכוללת גורמים ונסיבות שאינם ניתנים לבקרה או לשליטה (Ripley & Franklin, 1991).

דרור (2005) מתריע על הפער בין גשר הידע המקצועי לבין המציאות: "הקשר בין הספרות המקצועית - כולל מספר ספרים שאני כתבתי - למעט כמה יוצאים מן הכלל, לבין המציאות הוא מקרי. אין אלגוריתמים ואין פתרונות מדף, לרוב הבעיות בנות ימינו, אשר אופיין משתנה עם הזמן". אהרון ברק (2005), נשיא בית משפט העליון לשעבר, ממחיש את הפער ואת ההבדל בין פרופסור לשופט: "השופט נותן פתרון לכל בעיה, והפרופסור הופך כל פתרון - לבעיה" .
"פונקציה של הדמויות והנסיבות"
נציג כמה דוגמאות מתוך דיוני ועדת וינוגרד. שמעון פרס (2007) טען בעדותו בפני הוועדה: "קבלת החלטות בתנאי אי-ודאות היא תהליך שאורבים בו כשלים רבים למקבל ההחלטה. בכל מלחמה זה דבר קשה, ואתה לא שולט בכל המצבים, יש הפתעות קשות מאוד. מלחמה היא תחרות של עשיית שגיאות, כאשר השגיאה הכי גדולה היא עצם המלחמה".

להערכת אולמרט (2007), בעדותו בפני ועדת וינוגרד: "כשאנחנו נכנסים למלחמה, כשנכנסים למערכה כזאת, אתה לעולם לא תוכל לבנות את כל המרכיבים במינונים האופטימאליים שיתאימו לצרכים שלך בנקודת זמן מסוימת. אתה צריך תמיד לקחת בחשבון שיש אי-ודאות מסוימת".לטענת ראש הממשלה דאז אולמרט: "אין טקסט-בוק, אין איזשהו מודל (קבלת החלטות) קלאסי שאפשר להגיד שהוא עובד ואחר לא עובד. בסופו של דבר, זו תמיד פונקציה של הדמויות המרכיבות, של הנסיבות, של המצב הפוליטי, של המצב הצבאי, של המעמד היחסי של כל הגופים האלה".

להערכת דן חלוץ: "אנשים עושים את ההבדל, ובקונסטלציה אחרת יכול להיות שהדברים היו אחרים".השר רפי איתן הלין: "איזה כלים יש לנו להחליט? הכלים הם למעשה הניסיון האישי של כל אחד, ואיך הייתי אומר? תחושת בטן". דן חלוץ בתשובה לפרופ' דרור בעניין נושא ההרתעה: "כן, אבל אני אומר כבר, פרופ' דרור, ברמה האקדמית של הדברים, אין לי חולק איתך. ברמה הפרקטית של הדברים, זה מושג מורכב לניתוח, הוא מושג איכותי, נתון להרבה שיפוט של הפרסונה שיושבת באותו מועד באותו מקום - בכל מיני מקומות, כל אחד במקומו. המושג הזה משתנה, מאוד משתנה מול ההישג הקונקרטי". אהוד ברק, ראש הממשלה לשעבר ושר הביטחון, אמר: "כשישקעו ענני האבק מעל מסקנות ועדת וינוגרד והפרוטוקולים, ירחף מעל הכל לקח אחד: במדינת ישראל אין תחליף לניסיון".
הקשיים בהפעלת המודל הרציונאלי
פרופ' יעקב בן-עמי (2007) שואל: "האם לאורך ההיסטוריה, תהליך קבלת החלטות תקין מנע תבוסות צבאיות וטעויות בהערכה ובשיקול דעת? אימפריות, כמו זו הבריטית, הוקמו בהיסח הדעת וקרסו בתהליך מסודר של קבלת החלטות". "ספק רב אם יש מערכת קבלת החלטות מסודרת יותר מזו של ארה"ב. אבל הנשיאים קנדי וג'ונסון סיבכו את מדינתם במלחמת וייטנאם - אחד האסונות המדיניים והצבאיים הגדולים בתולדותיה... ג'ורג' בוש שבר את השיא של קודמיו במחדל בהערכה, כשנגרר למלחמה בעיראק, בהסתמכו על היררכיה מסודרת של מוסדות ייעוץ ותהליכי קבלת החלטות". חלק מהגורמים לאי שביעות רצון מביצועי המודל הרציונאלי הם:העולם שבו אנו חיים מלא בניגודים, בהפתעות, בערפילים ובאי ודאות, סביבתנו משתנה במהירות, מורכבת מאוד וקשה לחיזוי ושליטה. המציאות מאלצת אותנו לפרקים להחליט כעת ומיד. לעתים חסר מידע, או לחילופין קיים עודף מידע, העלול לגרום לניתוח נתונים משתק (Analysis paralysis) - קיפאון בקבלת ההחלטות. או במילים אחרות: "עד שהרופאים יחליטו, החולה ימות". פרופ' רונן (2007) סבור שלעולם לא יהיו בידי מקבלי ההחלטות כל החלופות האפשריות וכל המידע, מה עוד שקיימות מגבלות זמן ותחרות. "האויב של הטוב הוא היותר טוב". רונן ממליץ לאמץ את גישת ה"סאטיספייסר" (Satisficer) - ותר על הפתרון המושלם, חפש את הפתרון המציאותי. לחתור לפתרון משביע רצון (Good enough) שיענה על רף הציפיות, שאמור להיות גבוה מספיק ומותאם לתנאי המציאות.

מימין לשמאל: לינדון ג'ונסון סיבך את מדינתו במלחמת וייטנאם, שהפכה לאסון מדיני וצבאי, ג'ורג' בוש שבר את השיא של קודמיו במחדל בהערכה כשנגרר למלחמה בעיראק
מזל, חוש, אינטואיציה
לאור החסרונות והמוגבלויות של הכלים הרציונאליים, יש כאלה הפונים למזל, לחוש, לאינטואיציה, ומאידך יש כאלה המשלבים אותם עם הידע הרציונאלי.לטענת יסעור (2005), במערב מעריצים את הידע המדעי והרציונאלי ולא מעריכים את הידע האינטואיטיבי. הפילוסופיה הסינית, לעומת זאת, מדגישה את השלמות ואת ההשלמה שבידע האינטואיטיבי.

ניקולו מקיאוולי כתב בספרו "הנסיך": "לא נעלם ממני שרבים החזיקו ומחזיקים בדעה שענייני העולם נשלטים על-ידי אלוהים ופורטונה (אלת הגורל במיתולוגיה הרומית) - אמונה שקרוב לוודאי שרווחת גם היום בקרב אנשים רבים, כולל מאמינים באלוהים וחילונים. כי אם אחד מכלכל את מעשיו בזהירות ובסבלנות, והזמנים והדברים נעים באופן כזה, שדרכו זו טובה, הוא ישגשג: אבל אם הזמנים והדברים משתנים, הוא נהרס". להמחשת טענתו: "ברג'ה נכשל שלא באשמתו, אלא בגלל מזל-ביש חריג". מקיאוולי מאמין שהאדם אינו חסר אונים תמיד, ויש לו יכולת מסוימת לשדל את פורטונה לפעול לטובתו. לנפוליאון בונפרטה מייחסים את האמרה: "אני לא רוצה גנרלים מוכשרים, חכמים, טובים, נאמנים או אחראיים. אני רוצה גנרלים שיש להם מזל".
מאפיינים של מקבלי החלטות
ביאור (2007) משרטט פרופילים שונים של מקבלי ההחלטות:

1. המתייעץ

2. בדד ישכון - יושב בדד בראש הפירמידה ומקבל את רוב החלטותיו אישית.

3. האישה שאיתו - יש המעדיפים שהיועץ יבוא מתוך ביתם.

4. היועץ החיצוני - המנהל בוחר דמות שאיננה ממצבת הכוח הפנימית.

5. השלפן - מנהלים לא מעטים מקבלים החלטות בשליפה מהמותן.הגחמן - מקבל החלטה שכולה רגשות, על חשבון ההיגיון.

6. ההססן - שמרני מטבעו ומהסס לקבל החלטות החורגות משגרת פעילות הארגון.

7. הדיקטטור החכם - מנהל כריזמטי שלמעשה מקבל את ההחלטה החשובה בעצמו ומשכנע את העובדים להסכים לה.

8. תחושת בטן - יצחק תשובה, העיד על עצמו פעם שיש לו תחושות בטן בשאלה אם עסקה מתגבשת תצליח ולפיה הוא נוטה להחליט אם ילך הלאה.

לסיכום: לכל החלטה יש תגובות שרשרת, שלא תמיד ניתן לצפות אותן. המודל הרציונאלי מתעלם מתשומות פסיכולוגיות, רגשיות וחברתיות מרכזיות וחשובות, כמו: אמונות, כבוד, אגו, מוסר, קנאה, מוראל, אינטואיציה, מזל, מוטיבציה, נחישות, מסורת, יוזמה, תרבויות ועוד. מודל קבלת ההחלטות הרציונאלי הוא נורמטיבי ורצוי, אולם תכליתו לוקה בחסר. יש להיות ערים למגבלותיו ולתת תשומת לב מרבית לסיטואציה ולאישיות המחליטה. מומלץ לאמץ את גישת ה"סאטיספייסר" (Satisficer) המציעה לוותר על הפתרון המושלם ולחפש את הפיתרון המציאותי.

# data[].attributes.attachment_link.title
החיסרון שבהיגיון - בחינה של מודל קבלת החלטות רציונאלי

# data[].attributes.attachment_link.description
האם ההיגיון תמיד מנצח? האם תהליך קבלת ההחלטות הרציונאלי הוא מיטבי? האם הוא תכליתי? פורסם: 17.1.16 צילום:shutterstock קבלת החלטות מהווה את ליבת הפעולה המנהלית. החוקר זוכה פרס נובל, הרברט סיימון (1960), מבחין בין החלטות מתוכנתות (programmed decisions) - בעיות החלטה חוזרות ונשנות ושגרתיות, שקיימת שיטה פשוטה וישירה להתמודד איתן, לבין החלטות לא מתוכנתות (non programmed decisions) - בעיות החלטה חדשות, לא-מובנות וחשובות, שלא קיימת שיטה פשוטה וישירה להתמודד איתן.

# data[].attributes.attachment_link.title
במה 44 -ארזה צרצמן-22

# data[].attributes.headline
קבלת החלטות בקבוצה

# data[].attributes.body
קבלת החלטות בקבוצה

# data[].attributes.attachment_link.title
קבלת-החלטות-במצבי-משבר

# data[].attributes.body
מכנה משותף
תחביב
עמדות תפיסה
ציור והשלמה
תוצר משותף
כלי דיגיטלי לקבלת החלטות
קבלת החלטות בתנך באזרחות בהיסטוריה
"נעדה ונשמע"
בבל
דור הפלגה
עצומה

# data[].attributes.attachment_link.title
אש בשדה גולשים: מערכון חדש ל"ארץ נהדרת"

# data[].attributes.attachment_link.description
דף הפייסבוק של התכנית חגג בשבוע שעבר 300 אלף עוקבים, ולכבוד המאורע החליטו חברי "ארץ נהדרת" לחגוג עם מערכון חדש על הרשת החברתית וחופש הביטוי המוגבל בהחלט

# data[].attributes.attachment_link.title
שונות - ריבוי דעות, פלורליזם, שוני | ציטוטים, ציטוט, פתגמים

# data[].attributes.attachment_link.description
"בין המרכאות" הוא מאגר עברי עשיר של ציטוטים, ברכות, חוקי מרפי ויציאות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כמו הטכנולוגיה, ענף ההייטק דורש גם מעובדיו להמשיך להתפתח ולהיות הטובים בתחומם. מדי חודש נביא לכם כאן 5 כלים שיעזרו לכם להישאר מעודכנים, יעוררו השראה, יסייעו בניהול נכון של הזמן או סתם ינעימו את זמנכם בשעות העבודה

ענף ההייטק עוסק במהותו בחידושים, המצאות ושיפור של כלים ומוצרים שמשמשים אלפים ואפילו מיליוני אנשים מדי יום. מי שעובד בהייטק יודע שהמקצוע שלו מחייב אותו להמשיך ללמוד כל הזמן, כדי להכיר ולהתעדכן בטכנולוגיות החדשות ביותר, אלה שישפרו את המוצר שעליו הוא עובד ואולי גם יקלו על העבודה היומיומית שלו. מדי חודש נביא לכם כאן 5 דברים חדשים שכל עובד הייטק חייב להכיר - הרצאות מעניינות למנהלי צוות, בלוגים לאנשי שיווק, פודקאסטים למנהלי חברות, כלים לניהול משימות למנהלי מוצר ועוד.
יש לכם פודקאסט, בלוג או כלי עבודה שיכול להקל על הקולגות שלכם? שלחו אותו אלינו
הפעם הבאנו לכם 5 כלים שיעזרו לכם להשתלט על עומס העבודה, לבצע משימות ביעילות ובעיקר - ישאירו לכם זמן לעצמכם. אתם משתמשים בכלים נוספים ורוצים לחלוק? שימו לינק בתגובות.

ZEI הוא מכשיר חדש דמוי קוביית D&D, שעל פי המפתחים שלו יוכל לחסוך לכם זמן רב ולהפוך אתכם למכונת פרודוקטיביות. הרעיון פשוט: אתם מזינים את המשימות שלכם באפליקציה של ZEI - כולל משימות חשובות כמו "קפה" או "הצצה לפייסבוק" - וכל משימה מקבלת פאה משלה על הקובייה המתומנת. ברגע שאתם עוסקים במשימה כלשהי, אתם מסובבים את הפאה המתאימה כך שהיא תפנה אליכם; בכל פעם שאתם עוברים משימה, אתם צריכים לסובב את הקובייה. אגב, אם אתם כבר משתמשים במערכת ניהול פרויקטים או משימות, ZEI יתממשק אליה ויעביר לה את הנתונים.

למכשיר יש קמפיין קיקסטארטר ואפשר עדיין לתמוך בו, למרות שהוא כבר השיג מימון גבוה מהמבוקש.

מדובר באפליקציה לניהול משימות, שמנסה לדמות עד כמה שאפשר את הפשטות של נייר עם הנוחות של דיגיטל. היא מאוד קלה לשימוש: להכניס משימות בכל יום, לגרור אותן מיום ליום במקרים של שינויים ולחיצה עליהן כדי לסמן שהן בוצעו. האפליקציה שולחת מדי יום למייל את כל המשימות שטרם ביצעתם, אפשר להתחיל את השבוע ביום שנוח לכם ולהכניס רשימות מותאמות אישית. teuxdeux זמינה בווב ומובייל (לאנדרואיד ולאייפון).

3. Trello (אתם באמת לא מכירים?)

טרלו היא אפליקציה פשוטה וויזואלית לניהול משימות שמאפשרת לעקוב ולנהל מטלות בקלות על ידי אדם אחד או יותר. היא מבוססת על שיטת הקנבן היפנית, שעושה שימוש בפתקים (או כרטיסים) שמזיזים ממקום אחד לאחר ויוצרת לא מעט סדר בניהול משימות מורכבות תוך הפשטה ויזואלית של התהליך. טרלו צברה פופולריות רבה בעולם ההייטק, ונמכרה השנה, רק חמש שנים לאחר הקמתה, תמורת 425 מיליון דולר לענקית אוסטרלית.

הכלי הזה הוא שירות וובי שמקשר בין שירותי אינטרנט שונים, ומאפשר למשתמשים לבצע אוטומציות ביניהן. השם הוא קיצור של "If This Then That", ובו תוכלו לחבר בין שירותים שונים, שיפעלו באופן אוטומטי. למשל, תוכלו להגדיר שכל פעם שאתם מצלמים תמונה במצלמה האחורית היא תעבור לתיקייה של צוות המוצר או השיווק בחברה, או שכל פעם שהשם של החברה שלכם מופיע בגוגל, הקישור יעבור לערוץ הסלאק המתאים בחברה.

אפליקציה ייעודית לניהול זמן במסגרת העבודה, ניהול לקוחות, פרויקטים ומשימות. Jiffy היא אפליקציית freemium, מה שאומר שהמודל שעליו היא מבוססת הוא היותה חינמית עם אופציות לרכישה בתוך האפליקציה העצמה. היתרונות שלה הם שאין צורך להירשם, ניתן להשתמש בה גם ללא חיבור לאינטרנט, העיצוב שלה עושה חשק להשתמש בה והכי טוב - היא ידידותית לסוללה (לפחות לטענת המפתחים).

עשינו לכם חשק?

עכשיו, כשכבר יש לכם כלים שיעזרו לכם לנהל את הזמן ולבצע את כל המשימות, הגיע הזמן למצוא עבודה שבה תוכלו לעשות בהם שימוש:

1. למשרת PMO ב-Trax

2. למשרת Senior Product Manager ב-Yotpo

3. למשרת Principal Interaction Designer, Mint ב-Intuit

4. למשרות Algorithms group leader ב-Zebra Medical Vision

5. למשרת Content Manager ב-hibob

Geektime Insider שם את חברות הטכנולוגיה במרכז. בעמוד של כל חברה תוכלו להיחשף למאחורי הקלעים: להתרשם מהמשרדים, לצפות בראיונות וידיאו, לקרוא על החברה, על העובדים ועל החוויות שלהם ביומיום ורק אז להחליט אם מדובר במקום שתרצו לעבוד בו.

תגיות לכתבה:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
גיקטיים אינסיידר

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מערכת גיקטיים

# data[].attributes.attachment_link.title
5 כלים סופר מומלצים לניהול וסידור הזמן שלכם

# data[].attributes.attachment_link.description
כמו הטכנולוגיה, ענף ההייטק דורש גם מעובדיו להמשיך להתפתח ולהיות הטובים בתחומם. מדי חודש נביא לכם כאן 5 כלים שיעזרו לכם להישאר מעודכנים, יעוררו השראה, יסייעו בניהול נכון של הזמן או סתם ינעימו את זמנכם בשעות העבודה ענף ההייטק עוסק במהותו בחידושים, המצאות ושיפור של כלים ומוצרים שמשמשים אלפים ואפילו מיליוני אנשים מדי יום.

# data[].attributes.attachment_link.title
ניהול קונפליקטים- מתוך אוגדן תלת

# data[].attributes.attachment_link.title
ניהול קונפליקטים