# data[].attributes.attachment_link.title
This is how LEGO started | This is how LEGO started 😳 | By Suprakash Giri | Facebook

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur man bygger är precis lika viktigt som vilka material man använder. Vi undersöker olika byggtekniker och testar vad som gör en konstruktion hållfast.

# data[].attributes.attachment_link.description
Markus startar med att ge några ljudliga ledtrådar till dagens uppfinning. Lyssna och gissa! Det är en av historiens allra viktigaste uppfinningar och uppfanns för 5500 år sedan. Utan det, hade vi inte kunnat köra bil, inte transportera tunga saker, inte åka pariserhjul på tivoli eller cykla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur man bygger är precis lika viktigt som vilka material man använder. Vi undersöker olika byggtekniker och testar vad som gör en konstruktion hållfast.

# data[].attributes.attachment_caption
Veta och Teknikpatrullen: Huset | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.title
Veta och Teknikpatrullen: Huset | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad krävs för att ett hus ska stå stadigt och vara stabilt? Teknikpatrullen lär sig allt om huskonstruktion för att kunna bygga ett eget hus.

# data[].attributes.attachment_caption
Veta och Teknikpatrullen: Huset | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.title
Veta och Teknikpatrullen: Huset | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad krävs för att ett hus ska stå stadigt och vara stabilt? Teknikpatrullen lär sig allt om huskonstruktion för att kunna bygga ett eget hus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varför sitter du och läser i mörkret så där, Michael? Hur kan du ens se någonting i den där boken?! Jenny har rätt, det är svårt att se i mörkret. På dagen finns det tillräckligt med ljus som når dina ögon så att du kan se. Du behöver för det mesta inte tända lamporna för att se saker runt omkring dig.

Men när du går in i ett mörkt rum eller när det blir natt, kan dina ögon inte urskilja saker och ting med en gång. Ögonen måste anpassa sig först. Och om det är riktigt mörkt kan du inte se någonting förrän du tänder ljuset. Ljuset är viktigt på många andra sätt också i vårt vardagsliv! Låt oss sprida lite ljus över den tanken!

Genom tiderna har människor levt enligt de naturliga cyklerna med dag och natt på jorden. På många sätt har våra kroppar blivit beroende av de cyklerna och av själva ljuset. Fundera lite - när har du som mest energi? Det är förmodligen på dagen, när det är gott om ljus! Men när solen går ner och natten kommer börjar du nog känna dig sömnig eller mindre energisk.

Det beror på att kroppen reagerar på mängden ljus och får din hjärna att producera ämnen som förbereder dig för att sova, eller att hålla dig vaken. På det här sättet reglerar ljuset din biologiska "klocka" - dygnsrytmen. Ljuset är också mycket viktigt för din fysiska och mentala hälsa. Hur då? Med hjälp av ultraviolett strålning från solljuset, producerar celler i kroppen D-vitamin.

D-vitamin är viktigt för att hålla ditt skelett friskt och starkt. Brist på solljus kan faktiskt vara rätt skadligt för oss. Forskarna har märkt att människor kan känna låg energi under årstider när det är mindre ljust. Även deras sömn eller matvanor kan förändras. Det här kallas årstidsbunden depression eller SAD.

Forskarna hävdar att bristen på ljus kan vara en av de främsta orsakerna till SAD. Förutom att bidra till vår fysiska och mentala hälsa så är ljus en viktig del av vår vardag. Lampor, mobiltelefoner, bärbara datorer, TV-apparater ... Tack vare elektriska glödlampor och andra artificiella ljuskällor, kan vi fortsätta med våra liv även efter att solen har gått ner. Ljus används ofta för att kommunicera eller signalera något också.

Tänk på trafikljus - enkla meddelanden som "stopp" och "kör" kommuniceras genom användning av olika färgade lampor! Ljus kan även användas för att påverka vår produktivitet, vår koncentration eller våra känslor! Platser där du behöver fokusera, som skolor eller kontor, är vanligtvis starkt upplysta. Det hjälper oss att koncentrera oss och uppnå bättre resultat. Väldigt hårt ljus kan få dig att uppleva känslor intensivt och till och med få dig att ta förhastade beslut, som att köpa saker du inte behöver.

Å andra sidan kan vi känna oss avslappnade och mysiga av en varm belysning. så det används ofta på ställen som restauranger. Även om det är svårt att föreställa sig vårt moderna liv utan ljus, finns det nackdelar också med artificiellt ljus. För mycket ljus kan anstränga och skada människors ögon eller orsaka sömnproblem. För mycket artificiellt ljus kan påverka naturen också.

Till exempel blir många djur som är aktiva på natten förvirrade av starkt ljus i städer. De kan inte skilja mellan natt och dag, och som resultat vet de inte när de ska ge sig ut på jakt efter mat. Djur som använder ljus för att navigera på natten, som nattfjärilar, har också svårt att hitta när det lyser starkt artificiellt ljus. Ljus får oss att må bra, hålla oss friska och njuta av vårt dagliga liv, men ibland behöver vi släcka lamporna! Det hjälper oss att vila och det sparar energi, vilket också hjälper planeten.

Nåja, det dags att gå och lägga sig nu ändå! Släck ljuset!

# data[].attributes.attachment_link.description
Varför sitter du och läser i mörkret så där, Michael? Hur kan du ens se någonting i den där boken?! Jenny har rätt, det är svårt att se i mörkret. På dagen finns det tillräckligt med ljus som når dina ögon så att du kan se.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Värmen som når jorden från solen är nödvändig för allt liv på planeten. Att lära sig hur man använder värme gjorde det möjligt för mänskliga civilisationer att utvecklas och existera. Från ett varmt mål mat, till hur vi bygger våra hus, till industriell formgivning - använder vi vår kunskap om värme, temperatur och termiska egenskaper i nästan alla delar av våra liv. Vi gör det utan att ens tänka på det. Är det svårt att tro?

Vi kan kolla på några exempel! Om du någonsin har kämpat med att öppna en burk, kanske du har märkt att det blir enklare att få av locket om du spolar varmt vatten över det. Det är att metallocket blir större när det värms upp - det utvidgas. Det här sker med de flesta material och kallas för TERMISK EXPANSION. Kunskapen om termisk expansion kan användas för att bygga broar eller järnvägsspår.

Broar och spår är gjorda av mindre delar som utvidgar sig och blir längre när det är varmt. Det här kan deformera spåren eller bron och leda till haverier och allvarliga olyckor. Det är därför vi sätter samman delarna på ett speciellt sätt, vilket tillåter dem att utvidga sig och dra sig samman fritt. Ett annat exempel på termisk expansion av material är anordningar vi använder för att mäta temperatur - termometrar. De använder utvidgning av metaller eller vätskor som kvicksilver, för att ange hur varmt eller kallt något är.

Eftersom vi kan mäta temperatur, kan vi också observera att värme rör sig från varmare föremål till kallare, och det kan ske på olika sätt. Den kan överföras genom direktkontakt som från en varm kokplatta till din goda soppa i grytan. Den kan flytta sig mellan avlägsna föremål genom luften eller rymden i form av strålning - som värmen från solen når jorden. Värmen kan också flytta sig med flödet av partiklar inuti vätskor och gaser. Du kan uppleva det när luften som värmts upp av ett element sprider sig genom rummet.

Men några material gör det svårt för värme att ta sig igenom - vi kallar dem ISOLATORER. Ett exempel på en isolator kan vara en ulltröja som du har på dig på vintern. Den håller dig varm eftersom den inte låter värmen som din kropp producerar läcka ut. Vi använder också isolerande material för att hålla kvar värmen inuti våra hus. De modernaste husen är byggda på så sätt att nästan ingen värme kan läcka ut.

Tack vare det, räcker det med värmen från elektriska apparater och människorna som bor därinne, för att hålla husen varma. Sådana hus behöver ofta inte några extra värmekällor för att värma upp rummen, som en öppen spis eller ett element! Det här gör dem väldigt miljövänliga och energieffektiva. De kallas för PASSIVHUS. Medan passivhus håller kvar all värme inuti, gör ett kylskåp raka motsatsen.

Det tar bort all värme från insidan och flyttar den till utsidan. Tack vare det håller sig insidan av ett kylskåp kallt även under den varmaste dag. Ett kylskåp är ett exempel på en värmepump. Värmepumpar kan också användas för att pumpa varmluft in eller ut ur våra hus, eller för att värma upp vatten som vi använder i våra hem Termisk expansion, att mäta temperatur, värmeöverföring, isolatorer och värmepumpar är bara några exempel på hur vi använder värme i vardagslivet. Kan du komma på några andra exempel?

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Värmen som når jorden från solen är nödvändig för allt liv på planeten. Att lära sig hur man använder värme gjorde det möjligt för mänskliga civilisationer att utvecklas och existera. Från ett varmt mål mat, till hur vi bygger våra hus, till industriell formgivning - använder vi vår kunskap om värme, temperatur och termiska egenskaper i nästan alla delar av våra liv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Här i staden använder tusentals människor vatten just nu. De gör te, spolar toaletten, borstar tänderna eller vattnar blommorna. Vattnet kommer till kranar, toaletter eller vattenspridare genom ett system med pumpar, rör, reningsverk och reservoarer. Systemet levererar vatten hela vägen från en vattenkälla. Det här är ett vattenförsörjningssystem.

Vi tittar på hur det fungerar! De flesta samhällen tar vatten från en sötvattenkälla. Det kan vara en ytvattenkälla, till exempel en sjö, en grundvattenkälla, eller en plats byggd för att samla regnvatten eller vatten från floder, en vattenreservoar. Det är viktigt att en vattenkälla är pålitlig - det måste finnas tillräckligt med vatten där och den måste fyllas på regelbundet. Vattenkvaliteten måste också vara bra.

Om vattnet är väldigt nedsmutsat eller förorenat med giftiga ämnen är det inte lämpligt att använda hemma. Men även vatten som inte är förorenat måste behandlas innan det når våra hem. Behandlingen gör vattnet säkert att dricka och använda. Vatten från källan leds genom rör eller tunnlar till ett vattenreningsverk. Här renas vattnet.

Vattnet går igenom en rad ' olika processer som tar bort så mycket smuts, kemikalier, skadliga bakterier eller parasiter som möjligt. Exempel på sådana processer är filtrering och desinfektion. Det renade vattnet förs vidare genom rör i marken, och pumpas sedan in i en vattentank, som ligger till exempel i ett vattentorn. Vattentanken ligger högst upp i vattentornet, högre än de flesta byggnader runt omkring. Det skapar ett högt tryck i rören som för vattnet från vattentornet till de som använder det.

När någon öppnar en kran, rinner vattnet ner från tornet, till kranen. Vattnet behöver inte pumpas. Det här är viktigt om det till exempel skulle börja brinna. Tack vare vattentorn, har brandkåren tillgång till vatten även om det inte finns någon el för att pumpa vatten någon annanstans ifrån. Vattentorn ser också till att alla har rätt vattentryck i sina kranar och duschar.

Från ett vattentorn eller en tank, leds vattnet genom rör som kallas vattenledningar. Vattenledningar distribuerar vatten över ett område till privata hem, kontor, fabriker, offentliga toaletter och brandposter. De här rören ligger i marken. Det skyddar rören från skador och vattnet från att förorenas. Vattenledningarna följer ofta gatunätet, så att de är lättare att komma åt när man behöver arbeta med dem.

Inne i byggnaderna leds vattnet genom smalare rör, som kallas servisledningar, för att nå bland annat kranar, duschar, diskmaskiner och tvättmaskiner. När vattnet har använts går det genom ett avlopp ut i ett annat system - ett avloppssystem. Här renas vattnet innan det släpps ut i naturen igen. Hur ett vattenförsörjningssystem fungerar kan skilja sig beroende på plats, storlek på samhället eller när systemet först byggdes. Men meningen med alla vattenförsörjningssystem är att samla in, transportera, behandla, lagra och distribuera vatten för att tillgodose allas behov.

Det gör det enkelt och bekvämt för dig att tvätta händerna eller göra en kopp te, när du vill!

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Här i staden använder tusentals människor vatten just nu. De gör te, spolar toaletten, borstar tänderna eller vattnar blommorna. Vattnet kommer till kranar, toaletter eller vattenspridare genom ett system med pumpar, rör, reningsverk och reservoarer. Systemet levererar vatten hela vägen från en vattenkälla. Det här är ett vattenförsörjningssystem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bakom anmälan står Helén Eriksson och hennes man, som hittade dunkar med gift i grunden till sitt nyköpta hus utanför Köping år 2004.

Beslutet om de skulle få ersättning eller inte för att sanera blev alltså liggande på länsstyrelsen i fyra år.

- Dels så tycker jag att vi har blivit felaktigt behandlade, man ska inte behöva vänta i fyra år på att få ett svar, säger Helén Eriksson.

- En annan anledning till att vi gjort JO-anmälan är att vi inte tycker att det här ska behöva drabba andra.

Våren 2004 köpteHelén Eriksson och hennes man ett hus i Släta i Köpings kommun.

När de började städa huset upptäckte de gamla dunkar nere i grunden. I dunkarna fanns hormoslyr, ett växtgift som förbjöds i slutet av 1970-talet.

Giftet hade läckt ner under huset och förgiftat dricksvattnet. En omfattande sanering behövde göras. Eftersom den ansvarige för utsläppet var avliden, återstod att försöka få ersättning från en saneringsförsäkring.

För att få del av pengarna krävdes beslut från Köpings kommun, men där blev det avslag.

Helén och hennes man överklagade till länsstyrelsen. Men det tog alltså hela fyra år innan beslutet kom, och strax efter det slutade reglerna om saneringsförsäkring att gälla.

Chefsjurist Caroline Wall på Länsstyrelsen i Västmanland säger att det är helt oacceptabelt att det tog så lång tid och att man nu jobbar hårt med att prioritera gamla ärenden och förbättra rutinerna för att ärenden inte ska bli liggande.

Till sist blev det Helén Eriksson och hennes man som själva fick stå för saneringen. För att få ner kostnaderna utförde de grävningsarbetet själva med hjälp av en miljökonsult.

# data[].attributes.attachment_link.title
Anmäler länsstyrelsen efter åratals väntan - P4 Västmanland

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett ärende om giftsanering av ett hus utanför Köping blev liggande i fyra år hos Länsstyrelsen i Västmanland. Det har nu lett till en JO-anmälan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dricksvatten kan ursprungligen komma både från sjöar och från grundvatten. I vattnet finns både goda och elaka bakterier. De elaka bakterierna kan ge allvarliga magsjukdomar. För att rena vattnet från bakterier, smuts och miljögifter måste det behandlas i ett vattenverk. Även om vattnet i sjön är så rent att du utan risk kan bada i det, så är det kanske inte så rent att du vill dricka det. I sjövatten finns små bitar av döda växter och djur. Dessutom en hel del bakterier och andra organismer - som är så små att de bara kan ses i mikroskop. Vattnet som pumpas in i reningsverket passerar först genom en sil som stoppar löv och grenar och fiskar. Men bakterier och andra små partiklar slinker lätt igenom. Därför måste vattnet renas från både bakterier och farliga miljögifter i flera olika steg. Först filtreras vattnet långsamt genom en tjock bädd av sand. Det liknar vad som händer när regnvatten rinner ner djupt genom jorden och blir till grundvatten. Sådant vatten är ofta alldeles rent. Det kan ta flera månader att filtrera vattnet. Under den tiden äter bakterier - och andra mikroorganismer - upp alla små halvruttna bitar av växter eller djur. När det inte finns mer mat kvar svälter de flesta bakterier helt enkelt ihjäl. Men en del bakterier överlever ändå svältkuren i sandfiltret. Man sprutar in luft i vattnet för att ta bort järn och andra metaller. Metallerna förenar sig med luftens syre - det vill säga oxideras - och faller till botten. Samtidigt försvinner en del gaser som har löst sig i vattnet - till exempel svavelväte som luktar sura ägg. När luft pumpas in så puttar syrgas- och kvävgasmolekylerna helt enkelt ut svavelvätet ur vattnet. I områden där vattnet har sugit åt sig mycket kalk från marken måste man ta bort en del av kalken. Man häller i natriumhydroxid, som får kalken att klumpa ihop sig och sjunka till botten. Det är inte farligt att dricka vatten med mycket kalk - tvärtom. Men kalk skapar problem i vattenrör, vattenvärmare och tvättmaskiner. När nästan alla farliga ämnen borta, och vattnet smakar bra, smakar bra, kan det ändå finnas elaka bakterier kvar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dricksvatten kan ursprungligen komma både från sjöar och från grundvatten. I vattnet finns både goda och elaka bakterier. De elaka bakterierna kan ge allvarliga magsjukdomar. För att rena vattnet från bakterier, smuts och miljögifter måste det behandlas i ett vattenverk.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Min innovationsresa

Det är din kreativitet, problemlösnings- och samarbetsförmåga som utvecklas med Innovationsresan. Boken tar med dig på en resa där din idé slutar i en riktig uppfinning eller innovation.

Lärarhandledning

Den här boken är för dig som är lärare. För att ladda ner den behöver du skaffa ett kostnadsfrittkonto hos oss.

Det kan du göra här!

Unga människor som gör skillnad

Många uppfinnare och innovatörer som varit med i våra program har gjort stora saker som förändrat världen i stort och smått. Läs om några av dem i vår Wall of fame!

Kunskapsbank

Vill du lära dig mer om innovationer och uppfinningar? Vi har en kunskapsbank där du grotta ner dig i begrepp och och annat som hör till uppfinningar och innovationer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det är din kreativitet, problemlösnings- och samarbetsförmåga som utvecklas med Innovationsresan. Boken tar med dig på en resa där din idé slutar i en riktig uppfinning eller innovation. Den här boken är för dig som är lärare. För att ladda ner den behöver du skaffa ett kostnadsfrittkonto hos oss.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kalle Ankas Oppfinnartävling - Beppes välkomsthälsning

# data[].attributes.attachment_link.description
Nu kan du och din klass vara mer i årets roligaste skolutmaning! Upptäck spännande uppfinningshistorier med Kalle Anka och lär dig mer om vetenskap och teknik på det roligaste sättet! Tävlingen är öppen för skolklasser i årskurs 4-6 under perioden 15/9 – 31/12. Tillsammans ska ni ta fram idéer på in…

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Nej nu gick solen i moln. Min macka kommer aldrig bli rostad. Du har rätt, din macka kommer aldrig bli rostad. Det går inte att rosta bröd i solen. Öppen eld, kanske?

Ja, men öppen eld kan vara farligt, och det tar lång tid att få till den rätta glöden så att man kan rosta saker. Det är ett problem! Så, i många hem finns det istället en apparat som rostar brödet, en brödrost. Den fungerar så här. När vi trycker ner handtaget på brödrosten går det ström.. ..genom de här tunna trådarna.

De är gjorda av ett material som inte leder ström så lätt: ett material som har hög resistans Motståndet i trådarna gör dem varma, och de börja glöda. Glöden värmer brödet, rostar det. Lösningen på problemet är att använda en brödrost. Det är perfekt i ett kök där vi inte har öppen eld men vi har elektrisk ström från eluttag i väggen. Och värmen från trådarna i brödrosten värmer brödet mycket fortare än solljuset.

Det här är ett exempel på hur man kan lösa ett problem med teknik. Syftet med teknik är att lösa problem, förenkla vår vardag, och uppfylla behov och önskemål.. ..som att få en härligt varm och knaprig rostad macka till frukost. Den här filmen som du tittar på, kläderna vi har på oss, bussarna som åker i trafiken och ett paraply som vi kan använda när det regnar.. ..allt det är tillverkat med hjälp av teknik. Delarna i ett paraply är tillverkade i material som plast, tyg och metall, och sedan sätts de ihop med hjälp av olika apparater. ...men vad är det som luktar? Det luktar bränt, och det ryker om brödet.

Den här gamla brödrosten har uppenbarligen ett problem. Brödrosten vet inte när den ska sluta rosta brödet. Man måste hålla ett öga på den och slå av den. . Leon glömde det, och brödet blev bränt Kan brödrosten förbättras med teknik, så att vi inte behöver vakta den? Ja, en klocka kan hålla koll på tiden.

Om vi kopplar ihop en klocka med handtaget som stänger av strömmen, kan brödrosten stänga av sig själv efter en minut. Nu behöver inte Leon komma ihåg att stänga av brödrosten. Det nya problemet är löst. Den gamla brödrosten var snabb på att rosta mackan utan att använda sig av öppen eld. Den förbättrade brödrosten kan stänga av sig själv med hjälp av en klocka.

Den nya brödrosten är en förbättring, eftersom den är anpassad till Leons behov. Han vill inte sitta och titta ner i en brödrost för att se när mackan är klar. Han vill göra andra saker. Bra teknik fungerar på det sättet. Den anpassar saker till hur människor beter sig.

Teknik handlar alltså inte bara om apparater och maskiner. Teknik handlar lika mycket om människor, om hur vi fungerar, om hur vi använder apparaterna och hur vi återvinner dem. Saker som teknik har skapat, som brödrosten, kan förbättras med mer teknik. Och tekniken utvecklas hela tiden. Det finns ingenting som inte kan göras lite bättre.

Mmmm.. förutom den här mackan, den är perfekt gjord! Men brödrosten är väldigt ful. Vi måste förbättra designen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Nej nu gick solen i moln. Min macka kommer aldrig bli rostad. Du har rätt, din macka kommer aldrig bli rostad. Det går inte att rosta bröd i solen. Öppen eld, kanske? Ja, men öppen eld kan vara farligt, och det tar lång tid att få till den rätta glöden så att man kan rosta saker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vad är bäst? Sten, sax eller påse? Påsen såklart, för i den kan du förvara både stenen och saxen!

Beskrivning av arbetsområde

Behållaren är en av de äldsta tekniska idéerna. Det kan vara en kruka, en påse, en låda eller något annat. Här studerar vi olika typer av behållare och förpackningar, vad de kan användas till samt vad vi gör med dem när de är färdiganvända.

Läromedel: Puls Teknik

Mål

Målet med arbetsområdet är att du ska få kunskap om

aktuella ord och begrepp

hur produkter har förvarats genom tiderna

skillnaden mellan återvinning och återanvändning

naturliga och konstgjorda behållare

varför förpackningar har den formen de har

hur design kan påverka dig som konsument

hur man själv kan tillverka några enkla förpackningar

Arbetsområdet syftar till att eleverna utvecklar sin förmåga att:

* identifiera och analysera tekniska lösningar utifrån ändamålsenlighet och funktion,

* identifiera problem och behov som kan lösas med teknik och utarbeta förslag till lösningar,

* använda teknikområdets begrepp och uttrycksformer,

* analysera drivkrafter bakom teknikutveckling och hur tekniken har förändrats över tid.

Begrepp/nyckelord: förvara, bevara, behållare, förpackning, återanvända,återvinna, naturlig, konstgjord, återvinningsstation, återvinningscentral, flinta, redskap, hävstång

Partikelverb och avledningar

förvara, bevara, gör av med, anledningar, konstgjorda, urholkade, slog in, ömtåligt, ta vara på, avstå, utforma, tillverka, föredrag, blir över, bestå av, holka ur, överblivna.

återvinna, återanvända, matavfall, tumgrepp, sillburk, träflisorna

duger till, varken eller

locka, varv, störar, tät

Övriga

tål staplas dessutom varorna kompost kärl omlott termos hantera fynd rubba

Undervisning och arbetsformer

Du kommer

se film om förpackningar, återvinning och återanvändning

läsa texter om förvaring och förpackningar.

få kunskap om aktuella ord och begrepp

prova på att utforma påsar

diskutera hur design kan påverka konsumenten

Bedömning

Jag kommer att bedöma;

- din förmåga att se, förstå och diskutera kring behållare och förvaringskonstruktioner som vi använder

- din förmåga att se hur tekniken har förändrats genom tider

- din förmåga att konstruera en papperspåse utifrån en skriftlig instruktion och ask utifrån en muntlig instruktion.

Hur ska det bedömas?

- fortlöpande i samband med samtal och diskussioner

- din förmåga att konstruera en papperspåse/ask utifrån en instruktion

- Prov i slutet av arbetsområdet

# data[].attributes.attachment_link.description
Behållaren är en av de äldsta tekniska idéerna. Det kan vara en kruka, en påse, en låda eller något annat. Här studerar vi olika typer av behållare och förpackningar, vad de kan användas till samt vad vi gör med dem när de är färdiganvända.

# data[].attributes.attachment_link.description
Välkommen till Göteborgsregionens film- och mediatjänst för skolan! Logga alltid in via Skolfederationen om den möjligheten finns i din kommun! Inloggning för lärare med Google, Microsoft eller med ett manuellt skapat konto ska ske med arbetsplatsadress. Elever godkänns av sina lärare.

# data[].attributes.attachment_link.description
För att kunna använda lärardelen måste du godkännas i en skola. För att gå med i en skola klickar du på inställningsknappen och sedan på Skola och klass.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Den här staden ligger på båda sidorna av en flod. Det enda sättet att ta sig över floden är med båt. Allteftersom staden växer, blir det fler och fler människor som bor på ena sidan av floden, men jobbar, handlar eller studerar på den andra sidan. Så stadens myndigheter bestämmer att det är dags att bygga en bro, för att göra resor över floden enklare för stadens invånare. De anlitar en grupp ingenjörer till uppdraget.

Att bygga en bro tar ofta lång tid, och kostar mycket pengar och resurser, så det är många saker ingenjörerna behöver ta hänsyn till, innan de kan börja bygga. De måste tänka på hur lång bron behöver vara för att förbinda de båda sidorna av floden, hur många människor som kommer att färdas fram och tillbaka, och vilka transportmedel människorna kommer att korsa bron med: kommer de att färdas med bil, med buss, med tåg, eller ska bron kunna omfatta alla de här alternativen? Svaren på de här frågorna hjälper ingenjörerna att bättre förstå hur stor belastning bron behöver klara av. Ingenjörerna behöver också ta hänsyn till de geografiska förhållandena i området. Är jordbävningar eller orkaner vanliga här?

Förändras vattennivån under vissa tider på året? Vilken typ av mark och underlag är det? De behöver också veta hur mycket staden vill spendera, så att de kan planera sin budget. Alla de här faktorerna påverkar brons utformning. När de väl vet svaret på de här frågorna, kan ingenjörerna börja tänka på möjliga lösningar.

I nästa steg tar ingenjörerna alla fakta de samlat ihop, och analyserar vad det innebär i fråga om krafter. Det finns två typer av krafter som en bro alltid påverkas av. Det ena är tryckande krafter som trycker ihop brons delar. De kallas tryckkrafter. Det andra är "utdragande" krafter som försöker dra isär delarna.

De är dragkrafter. Olika konstruktioner och material har olika egenskaper i fråga om dragkraft och tryckkraft. För stora tryck- eller dragkrafter kan få delar av bron att krökas eller spricka. Då kan bron kollapsa! Så ingenjörerna behöver beräkna de här krafterna noggrant, och planera vilken typ av bro och vilka material som passar bäst.

De behöver också fastställa vilka stöd som behövs och var de ska stå för att krafterna ska fördelas på det bästa och mest balanserade sättet, för att göra bron stark och stadig. Ju större och stadigare bron är, desto dyrare är den att bygga. Så för att spara pengar, resurser och arbete, konstrueras broar bara till att vara så starka som är nödvändigt. I den här staden har ingenjörerna kommit fram till flera olika lösningar. De har anlitat arkitekter för att få bron att se fin ut, testat de olika förslagen med hjälp av virtuella och fysiska modeller, och beräknat kostnaderna.

Nu kan de överväga för- och nackdelarna med varje lösning, och till slut välja det bästa alternativet att presentera för stadens myndigheter. De har beslutat att bygga en hängbro med långa vertikala kablar som håller upp hela konstruktionen. Den här bron är relativt enkel att bygga och underhålla, och tillräckligt stark för att bära den beräknade belastningen. När staden väl har godkänt utformningen och budgeten kan byggandet påbörjas. Beroende på storleken och komplexiteten, kan byggandet av en bro ta allt ifrån några veckor för en enkel gångbro för gående, till flera år för en stor hängbro över vatten.

Just den här bron borde bli klar före nästa sommar. Människorna i staden ser redan fram emot den!

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Den här staden ligger på båda sidorna av en flod. Det enda sättet att ta sig över floden är med båt. Allteftersom staden växer, blir det fler och fler människor som bor på ena sidan av floden, men jobbar, handlar eller studerar på den andra sidan.

# data[].attributes.attachment_link.title
UR Play | Dina favoritprogram när och var du vill

# data[].attributes.attachment_link.description
UR Play är en streamingtjänst från UR som erbjuder underhållande och lärorika barnprogram, poddar, dokumentärer, kortfilmer och föreläsningar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Papplådor Konstgjorda behållare Strutar, påsar och kuvert Second hand Naturliga behållare Kalebass, djurhudar Behållaren Vad händer sen??? Kan ge värme biogas kompostjord En av de äldsta tekniska idéerna Bränna Återvinna glas papper metall plast Återanvända refill Förvaring för

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Arbetsområdet Spara och förvara är under omarbetning och anpassning till Lgr 11.

Målgrupp: Årskurs 4-6

Här följer en kort beskrivning av arbetsområdet Spara och förvara. Hela arbetsområdet går att ladda ner via pdf-filen som finns längst ned på denna sida.

Att spara föremål och förvara saker har i alla tider varit viktigt för människan. Många barn sparar på saker som de tycker om. De har säkert erfarenhet av olika typer av förvaringar, kakburkar, chokladaskar eller smyckeskrin. Saker som man vill förvara kan vara allt ifrån snäckskal till leksaksfigurer. Ett problem med dessa saker är att de ganska lätt försvinner. En lösning på problemet är att göra en speciell behållare där man kan förvara sakerna säkert.

Barnens uppgift här är att identifiera någon/några sak/saker som är viktiga och värdefulla och göra en förvaringsask till dessa saker.

Övergripande mål

Målen med detta arbetsområde är att barnen lär sig att:

Bli förtrogna med hur olika förpackningar är konstruerade

Konstruera en egen förpackning

Delmål

För att på bästa sätt stegvis bygga upp barnens teknikkunskaper kan det vara bra att följa den angivna ordningen på arbetspassen. Det går dock bra att komplettera med egna moment om man önskar. Flera arbetspass kan antingen göras under en dag eller fördelas under en längre tidsperiod. Då man arbetar med de yngre barnen kan det vara bra att inte dra ut för länge på arbetet.

Hämta inspirationsmaterialet "Spara och förvara"

För att öppna pdf-filer behövs programmet Adobe Reader som är gratis. Instruktion för att ladda ned programmet finns under webbsidan Om webbplatsen

Relaterade länkar:

# data[].attributes.attachment_link.description
Teknik tillsammans är ett undervisningsmaterial i teknik från förskola till skolår 5. Ansvarig utgivare är CEITS som är ett nationellt resurscentrum för teknikundervisning i förskola och grundskola

# data[].attributes.attachment_link.title
Bidra till en mer hållbar värld genom att återvinna - FTI

# data[].attributes.attachment_link.description
Tillsammans har vi ett viktigt uppdrag. Du återvinner dina förpackningar och FTI samlar in dem så att de kan användas igen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vad är bäst? Sten, sax eller påse? Påsen såklart, för i den kan du förvara både stenen och saxen!

Beskrivning av arbetsområde

Behållaren är en av de äldsta tekniska idéerna. Det kan vara en kruka, en påse, en låda eller något annat. Här studerar vi olika typer av behållare och förpackningar, vad de kan användas till samt vad vi gör med dem när de är färdiganvända.

Läromedel: Puls Teknik

Mål

Målet med arbetsområdet är att du ska få kunskap om

aktuella ord och begrepp

hur produkter har förvarats genom tiderna

skillnaden mellan återvinning och återanvändning

naturliga och konstgjorda behållare

varför förpackningar har den formen de har

hur design kan påverka dig som konsument

hur man själv kan tillverka några enkla förpackningar

Arbetsområdet syftar till att eleverna utvecklar sin förmåga att:

* identifiera och analysera tekniska lösningar utifrån ändamålsenlighet och funktion,

* identifiera problem och behov som kan lösas med teknik och utarbeta förslag till lösningar,

* använda teknikområdets begrepp och uttrycksformer,

* analysera drivkrafter bakom teknikutveckling och hur tekniken har förändrats över tid.

Begrepp/nyckelord: förvara, bevara, behållare, förpackning, återanvända,återvinna, naturlig, konstgjord, återvinningsstation, återvinningscentral, flinta, redskap, hävstång

Partikelverb och avledningar

förvara, bevara, gör av med, anledningar, konstgjorda, urholkade, slog in, ömtåligt, ta vara på, avstå, utforma, tillverka, föredrag, blir över, bestå av, holka ur, överblivna.

återvinna, återanvända, matavfall, tumgrepp, sillburk, träflisorna

duger till, varken eller

locka, varv, störar, tät

Övriga

tål staplas dessutom varorna kompost kärl omlott termos hantera fynd rubba

Undervisning och arbetsformer

Du kommer

se film om förpackningar, återvinning och återanvändning

läsa texter om förvaring och förpackningar.

få kunskap om aktuella ord och begrepp

prova på att utforma påsar

diskutera hur design kan påverka konsumenten

Bedömning

Jag kommer att bedöma;

- din förmåga att se, förstå och diskutera kring behållare och förvaringskonstruktioner som vi använder

- din förmåga att se hur tekniken har förändrats genom tider

- din förmåga att konstruera en papperspåse utifrån en skriftlig instruktion och ask utifrån en muntlig instruktion.

Hur ska det bedömas?

- fortlöpande i samband med samtal och diskussioner

- din förmåga att konstruera en papperspåse/ask utifrån en instruktion

- Prov i slutet av arbetsområdet

# data[].attributes.attachment_link.description
Behållaren är en av de äldsta tekniska idéerna. Det kan vara en kruka, en påse, en låda eller något annat. Här studerar vi olika typer av behållare och förpackningar, vad de kan användas till samt vad vi gör med dem när de är färdiganvända.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Nej nu gick solen i moln. Min macka kommer aldrig bli rostad. Du har rätt, din macka kommer aldrig bli rostad. Det går inte att rosta bröd i solen. Öppen eld, kanske?

Ja, men öppen eld kan vara farligt, och det tar lång tid att få till den rätta glöden så att man kan rosta saker. Det är ett problem! Så, i många hem finns det istället en apparat som rostar brödet, en brödrost. Den fungerar så här. När vi trycker ner handtaget på brödrosten går det ström.. ..genom de här tunna trådarna.

De är gjorda av ett material som inte leder ström så lätt: ett material som har hög resistans Motståndet i trådarna gör dem varma, och de börja glöda. Glöden värmer brödet, rostar det. Lösningen på problemet är att använda en brödrost. Det är perfekt i ett kök där vi inte har öppen eld men vi har elektrisk ström från eluttag i väggen. Och värmen från trådarna i brödrosten värmer brödet mycket fortare än solljuset.

Det här är ett exempel på hur man kan lösa ett problem med teknik. Syftet med teknik är att lösa problem, förenkla vår vardag, och uppfylla behov och önskemål.. ..som att få en härligt varm och knaprig rostad macka till frukost. Den här filmen som du tittar på, kläderna vi har på oss, bussarna som åker i trafiken och ett paraply som vi kan använda när det regnar.. ..allt det är tillverkat med hjälp av teknik. Delarna i ett paraply är tillverkade i material som plast, tyg och metall, och sedan sätts de ihop med hjälp av olika apparater. ...men vad är det som luktar? Det luktar bränt, och det ryker om brödet.

Den här gamla brödrosten har uppenbarligen ett problem. Brödrosten vet inte när den ska sluta rosta brödet. Man måste hålla ett öga på den och slå av den. . Leon glömde det, och brödet blev bränt Kan brödrosten förbättras med teknik, så att vi inte behöver vakta den? Ja, en klocka kan hålla koll på tiden.

Om vi kopplar ihop en klocka med handtaget som stänger av strömmen, kan brödrosten stänga av sig själv efter en minut. Nu behöver inte Leon komma ihåg att stänga av brödrosten. Det nya problemet är löst. Den gamla brödrosten var snabb på att rosta mackan utan att använda sig av öppen eld. Den förbättrade brödrosten kan stänga av sig själv med hjälp av en klocka.

Den nya brödrosten är en förbättring, eftersom den är anpassad till Leons behov. Han vill inte sitta och titta ner i en brödrost för att se när mackan är klar. Han vill göra andra saker. Bra teknik fungerar på det sättet. Den anpassar saker till hur människor beter sig.

Teknik handlar alltså inte bara om apparater och maskiner. Teknik handlar lika mycket om människor, om hur vi fungerar, om hur vi använder apparaterna och hur vi återvinner dem. Saker som teknik har skapat, som brödrosten, kan förbättras med mer teknik. Och tekniken utvecklas hela tiden. Det finns ingenting som inte kan göras lite bättre.

Mmmm.. förutom den här mackan, den är perfekt gjord! Men brödrosten är väldigt ful. Vi måste förbättra designen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Nej nu gick solen i moln. Min macka kommer aldrig bli rostad. Du har rätt, din macka kommer aldrig bli rostad. Det går inte att rosta bröd i solen. Öppen eld, kanske? Ja, men öppen eld kan vara farligt, och det tar lång tid att få till den rätta glöden så att man kan rosta saker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Språk

Nej nu gick solen i moln. Min macka kommer aldrig bli rostad. Du har rätt, din macka kommer aldrig bli rostad. Det går inte att rosta bröd i solen. Öppen eld, kanske?

Ja, men öppen eld kan vara farligt, och det tar lång tid att få till den rätta glöden så att man kan rosta saker. Det är ett problem! Så, i många hem finns det istället en apparat som rostar brödet, en brödrost. Den fungerar så här. När vi trycker ner handtaget på brödrosten går det ström.. ..genom de här tunna trådarna.

De är gjorda av ett material som inte leder ström så lätt: ett material som har hög resistans Motståndet i trådarna gör dem varma, och de börja glöda. Glöden värmer brödet, rostar det. Lösningen på problemet är att använda en brödrost. Det är perfekt i ett kök där vi inte har öppen eld men vi har elektrisk ström från eluttag i väggen. Och värmen från trådarna i brödrosten värmer brödet mycket fortare än solljuset.

Det här är ett exempel på hur man kan lösa ett problem med teknik. Syftet med teknik är att lösa problem, förenkla vår vardag, och uppfylla behov och önskemål.. ..som att få en härligt varm och knaprig rostad macka till frukost. Den här filmen som du tittar på, kläderna vi har på oss, bussarna som åker i trafiken och ett paraply som vi kan använda när det regnar.. ..allt det är tillverkat med hjälp av teknik. Delarna i ett paraply är tillverkade i material som plast, tyg och metall, och sedan sätts de ihop med hjälp av olika apparater. ...men vad är det som luktar? Det luktar bränt, och det ryker om brödet.

Den här gamla brödrosten har uppenbarligen ett problem. Brödrosten vet inte när den ska sluta rosta brödet. Man måste hålla ett öga på den och slå av den. . Leon glömde det, och brödet blev bränt Kan brödrosten förbättras med teknik, så att vi inte behöver vakta den? Ja, en klocka kan hålla koll på tiden.

Om vi kopplar ihop en klocka med handtaget som stänger av strömmen, kan brödrosten stänga av sig själv efter en minut. Nu behöver inte Leon komma ihåg att stänga av brödrosten. Det nya problemet är löst. Den gamla brödrosten var snabb på att rosta mackan utan att använda sig av öppen eld. Den förbättrade brödrosten kan stänga av sig själv med hjälp av en klocka.

Den nya brödrosten är en förbättring, eftersom den är anpassad till Leons behov. Han vill inte sitta och titta ner i en brödrost för att se när mackan är klar. Han vill göra andra saker. Bra teknik fungerar på det sättet. Den anpassar saker till hur människor beter sig.

Teknik handlar alltså inte bara om apparater och maskiner. Teknik handlar lika mycket om människor, om hur vi fungerar, om hur vi använder apparaterna och hur vi återvinner dem. Saker som teknik har skapat, som brödrosten, kan förbättras med mer teknik. Och tekniken utvecklas hela tiden. Det finns ingenting som inte kan göras lite bättre.

Mmmm.. förutom den här mackan, den är perfekt gjord! Men brödrosten är väldigt ful. Vi måste förbättra designen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Språk Nej nu gick solen i moln. Min macka kommer aldrig bli rostad. Du har rätt, din macka kommer aldrig bli rostad. Det går inte att rosta bröd i solen. Öppen eld, kanske? Ja, men öppen eld kan vara farligt, och det tar lång tid att få till den rätta glöden så att man kan rosta saker.

# data[].attributes.attachment_link.description
Streama program om Materiallära inom ämnet Teknik.

# data[].attributes.attachment_link.description
Streama utbildande program och serier inom ämnet Teknik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ett företag som tillverkar glasögonbågar vill förbättra sitt utbud. De vill att deras glasögonbågar ska kunna anpassas till olika målgrupper, till exempel barn, personer med någon funktionsnedsättning, personer inom olika yrken eller personer som är intresserade av friluftsliv. Uppdraget är att hjälpa företaget att utveckla och förbättra sitt utbud genom att utforma glasögonbågar anpassade till en specifik målgrupp.

Att diskutera

Skulle det här uppdraget kunna vara utgångspunkt för ett arbetsområde i din klass?

Hur skulle du själv, eller du och dina kollegor, planera ett arbetsområde utifrån ovanstående uppdrag?

Vilka förmågor och vilka punkter i det centrala innehållet skulle du eller ni utgå från?

Vilka elevuppgifter skulle ni välja för att ge eleverna förutsättningar att uppfylla betygskriterierna i årskurs 6?

Fördjupande texter kring det centrala innehållet i teknik

# data[].attributes.attachment_link.description
I arbetsområdet Glasögonbågar får eleverna utforska tekniska lösningar i vardagen. Uppdraget gör det möjligt att behandla flera av punkterna i det centrala innehållet i ett och samma arbetsområde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Med ett nytt unikt material för barn vill VA SYD:s pedagogiska verksamhet Kretseum väcka nyfikenhet hos barn kring vatten och avlopp och öka kunskapen om varför vi behöver stöka i gatan.

VA Syd har tagit fram ett unikt aktivitetsmaterial för barn som ska väcka nyfikenhet och öka kunskapen kring den infrastruktur som döljer sig i underjorden. Bild: VA Syd

- Hålen i gatan är portar till underjorden, därnere myllrar det av rör och det är vattnets motorvägar. Tänk om vi kan få barnen att tänka på det sättet när de ser ett grävarbete, och bli nyfikna på vad det är för rör och var de leder, då har vi nått vårt mål. Vill de också berätta hemma om vad som händer så kan det kanske hjälpa till att minska irritationen och öka kunskapen, säger Emilia Dall'Osso, verksamhetsledare för Kretseum.

Materialet som skickas ut är en animerad film, en aktivitetsbok med kluriga och kreativa uppgifter på VA-tema och en lärarguide med koppling till läroplanen. Det kan följas upp av ett besök i gropen utanför skolan. Materialet är till för årskurs 2-4 och är gratis för alla VA SYD:s kommuner, även om fokus ligger på Malmö där det sker många VA-arbeten just nu. De första klasserna i Malmö kommer testa materialet under hösten 2023.

- Här gör vi något som stör många, men vi har funderat på hur vi kan väcka nyfikenhet och öka kunskapen. I takt med att det grävs så kontaktar vi skolorna i närområdet för att erbjuda material och handledning för lärarna, säger Carin Hernqvist, verksamhetsledare på Kretseum.

Till materialet hör också en säkerhetsinformation för att minska risken för olyckor i samband med avspärrningarna.

- Gropen måste vara säker både för dem som arbetar i den och för barnen som går förbi den på väg till skolan, säger Emilia Dall'Osso.

Källa: VA Syd

# data[].attributes.attachment_link.title
Så ska barnen bli nyfikna på vatten och avlopp

# data[].attributes.attachment_link.description
Med ett nytt unikt material för barn vill VA SYD:s pedagogiska verksamhet Kretseum väcka nyfikenhet hos barn kring vatten och avlopp och öka kunskapen om varför vi behöver stöka i gatan. - Hålen i gatan är portar till underjorden, därnere myllrar det av rör och det är vattnets motorvägar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På grund av en driftstörning kan du inte logga in på Mina sidor just nu. Vi arbetar på att lösa problemet så snabbt som möjligt, men vi vet i dagsläget inte när Mina sidor kommer öppna igen. Vänligen försök logga in igen senare.

# data[].attributes.attachment_link.description
Häng med till vår värld av vatten, el, avfall och mycket mer!

# data[].attributes.attachment_link.title
Välkommen till staden: Om avloppsvatten | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Från sin bondgård i Västerbottens inland beger sig Malin till storstaden för att ta reda på vart smutsvattnet som spolas ner i toaletten tar vägen. Malin går under jord och följer avloppsvattnets färd från rören under gatan via pumpstationen och vidare till reningsverket.

# data[].attributes.attachment_link.title
Evas Funkarprogram | Avsnitt 18 - Vatten och avlopp

# data[].attributes.attachment_link.description
Streama program om Vatten och avlopp inom ämnet Teknik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
När du behöver vatten vrider du på en kran, men varifrån kommer detta vatten och vart tar det vägen efter att du exempelvis spolat i toaletten? Detta ska du få lära dig mer om i det här arbetet med det tekniska systemet, vatten och avlopp i hemmet och i samhället.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tekniska system kopplade till hemmet, Vatten och avlopp

# data[].attributes.attachment_link.description
Här kan du söka i Skolbankens databas med över 750 000 pedagogiska planeringar.

# data[].attributes.body
I årskurs 4–6 Teknik, människa, samhälle och miljö .

Några tekniska system och hur de påverkar människa och miljö, till exempel vatten- och avloppssystem och system för återvinning.

Hur systemen har förändrats över tid och några orsaker till detta.

Möjligheter, risker och säkerhet vid teknikanvändning i vardagen, till exempel vid användning av elektricitet och vid överföring av information i digitala miljöer.

Konsekvenser av teknikval: olika tekniska lösningars för- och nackdelar för människa och miljö.

Tekniska lösningar Hur några komponenter i vanliga tekniska system benämns och samverkar, till exempel i en cykel eller i ett enkelt produktions- eller transportsystem.

Föremål som innehåller rörliga delar och hur de rörliga delarna är sammanfogade med hjälp av olika mekanismer för att överföra och förstärka krafter.

Några av datorns delar och deras funktioner, till exempel processor och arbetsminne. Hur datorer styrs av program och kan kopplas samman i nätverk.

Tekniska lösningar som utnyttjar elkomponenter och enkel elektronik för att åstadkomma ljud, ljus eller rörelse, till exempel larm och belysning. Begrepp som används i samband med detta.

Hur hållfasta och stabila konstruktioner är uppbyggda, till exempel skal, armering och fackverk. Material som används i hållfasta och stabila konstruktioner.

Arbetsmetoder för utveckling av tekniska lösningar

Teknikutvecklingsarbetets olika faser: identifiering av behov, undersökning, förslag till lösningar, konstruktion och utprövning.

Egna konstruktioner där man använder mekanismer, elektriska kopplingar samt hållfasta och stabila strukturer.

Styrning av egna konstruktioner eller andra föremål med programmering.

Dokumentation av tekniska lösningar: skisser med vyer och måttangivelser, ord samt fysiska och digitala modeller.

# data[].attributes.attachment_link.title
Typiskt teknik | Om kopplingarna mellan teknik och samhälle | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Typiskt teknik är en tv-serie från UR där tekniska lösningar undersöks och analyseras. Vad är drivkrafterna bakom samt dess inverkan på människan och samhället?

# data[].attributes.attachment_link.description
Chalmers tekniska högskola bedriver verksamhet på campus Johanneberg, Lindholmen samt på Onsala rymdobservatorium.

# data[].attributes.body
https://digitalalektioner.se/?utm_source=fb&utm_medium=movie&utm_campaign=Digitala lektioner Testimonials&utm_content=SKOLA_Testimonials_video_2019_09_Jakob_Digilek_Besökt_lektionssida_Lookalike&utm_term=Facebook_Mobile_Feed

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 Kom igång med teknik Åk 4-6

2 Sverige har en starkt segregerad arbetsmarknad där tekniksektorn utmärker sig. Stat och kommun har därför initierat ett antal aktörer med särskilt uppdrag att arbeta med jämställdhets- och mångfaldsfrågor kring detta. KomTek är en av dessa aktörer. KomTek har sedan flera år ett nära samarbete med Länsstyrelsens sakkunniga och Högskolan i Halmstads likavillkorssamordnare som genomlyser vårt arbete. Ett av våra verktyg för att underlätta arbetet med jämställdhet och mångfald är frågor som syftar till självreflektion. Nedan följer ett antal sådana som KomTek använder i SAM (systematiskt arbetsmiljöarbete) och oavsett kurs inom teknik (mekanik, elektronik, svetsning, programmering, CAD, 3D etc) och oavsett målgrupp. Frågorna tar avstamp i Region Hallands projekt Välmående ger resultat och formulerade i samarbete med Länsstyrelsen. Hur säkerställer du att deltagarnas/medarbetarnas/kollegornas tilltro till sin egen förmåga inte styrs av normer och förväntningar med koppling till kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning eller ålder, funktionsförmåga, etnisk och social tillhörighet, religion eller trosuppfattning? Hur kan du som pedagog/medarbetare/kollega säkerställa att alla deltagare/medarbetare/kollegor utvecklas på lika villkor oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning eller ålder, funktionsförmåga, etnisk och social tillhörighet, religion eller trosuppfattning? Hur kan du säkerställa att ditt bemötande och dina förväntningar på deltagarna/medarbetarna/kollegorna inte styrs av normer och värderingar som har en koppling till kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning eller ålder, funktionsförmåga, etnisk och social tillhörighet, religion eller trosuppfattning? Hur kan du testa dig fram tillsammans med deltagarna/medarbetarna/kollegorna, våga göra fel? Ett normkritiskt arbetssätt blir man aldrig klar med, det måste göras hela tiden. Hur säkerställer du att du är medveten om att normer och värderingar som har en koppling till diskrimineringsgrunderna påverkar de förväntningar du har på deltagarna/medarbetarna/kollegorna och att det i sin tur påverkar deras motivation? Kom ihåg att olika inlärningssätt kräver olika strategier för inlärning. Som pedagog/medarbetare/kollega kan du börja med att fråga dig själv; Vem är nuvarande metoder/strategier för lärande/samarbete/uppdrag (som jag använder mig av) bäst anpassade för? Tänk utifrån perspektiv kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, sexuell läggning eller ålder, funktionsförmåga, etnisk och social tillhörighet, religion eller trosuppfattning? Reflektioner och resultat utifrån frågeställningarna tas tacksamt emot och kommer att användas som ett led i KomTeks förbättringsarbete.

3 Ur LGR11, Centralt innehåll Teknik för årskurs 4 6 Tekniska lösningar Vardagliga föremål som består av rörliga delar och hur de rörliga delarna är sammanfogade med hjälp av olika mekanismer för att överföra och förstärka krafter. Hur vanliga hållfasta och stabila konstruktioner är uppbyggda, till exempel hus och broar. Tekniska lösningar som utnyttjar elkomponenter för att åstadkomma ljud, ljus eller rörelse, till exempel larm och belysning. Hur olika komponenter samverkar i enkla tekniska system, till exempel i ficklampor. Vanliga material, till exempel trä, glas och betong, och deras egenskaper samt användning i hållfasta och stabila konstruktioner. Ord och begrepp för att benämna och samtala om tekniska lösningar. Arbetssätt för utveckling av tekniska lösningar Teknikutvecklingsarbetets olika faser: identifiering av behov, undersökning, förslag till lösningar, konstruktion och utprövning. Egna konstruktioner med tillämpningar av principer för hållfasta och stabila strukturer, mekanismer och elektriska kopplingar. Dokumentation i form av skisser med förklarande ord och begrepp, symboler och måttangivelser samt fysiska eller digitala modeller. Teknik, människa, samhälle och miljö Vanliga tekniska system i hemmet och samhället, till exempel trafiksystem, vatten- och avloppssystem samt system för återvinning. Några delar i systemen och hur de samverkar. Hur tekniska system i hemmet och samhället förändrats över tid och några orsaker till detta. Olika sätt att hushålla med energi i hemmet. Konsekvenser av teknikval, till exempel för- och nackdelar med olika tekniska lösningar.

4 Konstruktion Programmering Diskussion

5 Brobygge Konstruktion Tid: Totalt minuter Försök att konstruera och bygga en stabil bro med hjälp av piprensare och sugrör eller Strawbees. Arbeta i grupper med 2-4 personer. Tänk på att skissa upp hur bron skall se ut innan byggande av bron börjar. Hänvisa till fackverksprincipen under skapandet. Konstruktion, fackverk, hållfasthet, design, sammanfoga, mätteknik, ritteknik, geometri, montera, materialegenskaper Förslag på tider: - 15 minuter introduktion - 35 minuter byggtid för eleverna - 10 minuter avslut/diskussion Material: Piprensare och sugrör. Eventuellt Strawbees. Verktyg: Linjal, sax och avbitartång Den starkaste geometriska formen är triangeln, vilket används i fackverksprincipen. Fackverk används över hela världen idag för att skapa stabila och hållbara konstruktioner. Vi hittar fackverksprincipen i Eiffeltornet, broar och i byggnader.

6 Bygga torn Konstruktion Tid: Totalt minuter Försök att konstruera ett så högt torn som möjligt som är stabilt med hjälp av piprensare och sugrör eller Strawbees. Arbeta i grupper med 2-4 personer. Tänk på fackverksprincipen. Konstruktion Hållfasthet Fackverk Design Sammanfoga Mätteknik Ritteknik Geometri Montera Materialegenskaper Förslag på tider: - 15 minuter introduktion - 35 minuter byggtid för eleverna - 10 minuter avslut/diskussion Material: Piprensare och sugrör. Eventuellt Strawbees. Verktyg: Linjal, sax och avbitartång Den starkaste geometriska formen är triangeln, vilket används i fackverksprincipen. Fackverk används över hela världen idag för att skapa stabila och hållbara konstruktioner. Vi hittar fackverksprincipen i Eiffeltornet, broar och i byggnader.

7 Kastmaskin Konstruktion Tid: Totalt minuter Arbeta i par och försök konstruera en kastmaskin. Kastmaskinen får inte fästas i bordet. Allt avslutas med en tävling, där den kastmaskin som kan skjuta iväg flörtkulan längst vinner. Konstruktion, fackverk, hållfasthet, design, sammanfoga, mätteknik, ritteknik, geometri, montera, materialegenskaper Material per grupp - 20 stycken glasspinnar - 10 stycken gummiband Verktyg Sax, flörtkula Förslag på tider: - 10 minuter introduktion - 25 minuter byggtid för eleverna - 15 minuter avslut/tävling

8 Torn Konstruktion Samarbetsövning Tid: Totalt minuter Arbeta 3 till 4 personer i varje grupp. Börja med att knyta fast snörena i gummibandet, se bild till höger. Er uppgift är att bygga ett torn med muggarna. Under konstruktionstiden får inte deltagarna prata med varandra. Regler Ni får endast flytta muggarna med hjälp av snörena och gummibandet. Konstruktion Funktion Sammanfoga Mätteknik Vardagsteknik Montera Materialegenskaper Verktyg Material per grupp 6 stycken pappmuggar 1 styck gummiband 4 stycken snöre på 1 meter Förslag på tider: - 2 minuter introduktion minuter konstruktion - 5 minuter avslut/diskussion

9 Tidmätare Konstruktion Tid: Totalt minuter Arbeta i grupp på 2 4 personer. Konstruera en tidmätare som kan mäta 1 minut. Skapa tidmätaren med hjälp av valfritt material som finns står på listan. Byggtid: 20 minuter Konstruktion Funktion Sammanfoga Mätteknik Vardagsteknik Montera Materialegenskaper Verktyg Material Plastglas Pärlor Sugrör Kaffefilter Kartong Papper Kulor Salt Tejp Sax Snöre Socker Förslag på tider: - 5 minuter introduktion - 20 minuter konstruktion - 10 minuter avslut/diskussion

10 Marshmallow Challenge Konstruktion Tid: Totalt 30 minuter Arbeta 3 till 4 personer i varje grupp. Bygga ett så högt torn som möjligt med hjälp av det angivna materialet. Regler Material 1 meter snöre 1 meter tejp 20 stycken okokta spagetti 1 marshmallow Sax - Marshmallowen ska vara högst upp. - Konstruktionen får inte sitta fast i bordet. - Tornet måste kunna stå av sig själv. - Byggtid 18 minuter. Konstruktion Funktion Sammanfoga Mätteknik Vardagsteknik Montera Materialegenskaper Verktyg

11 Marshmallow kastmaskin Konstruktion Tid: Totalt 30 minuter Arbeta i par och försök konstruera en kastmaskin. Kastmaskinen får inte fästas i bordet. Allt avslutas med en tävling, där den kastmaskin som kan skjuta iväg flörtkulan längst vinner. Förslag på tider: - 10 minuter introduktion - 25 minuter byggtid för eleverna - 15 minuter avslut/tävling Material per grupp Konstruktion, fackverk, hållfasthet, design, sammanfoga, mätteknik, ritteknik, geometri, montera, materialegenskaper - Blomsterpinnar - Marshmallow - Plast sked

12 Skräpskrapan Konstruktion, entreprenörskap Tid: Totalt 60 minuter Med hjälp av det angivna materialet skall eleverna konstruera en skrapa. Med hjälpa skrapan skall eleverna samla skräp och poäng. Skräpet får ej dras fram, utan måste lyftas med hjälp av skrapan. Skräpet ska förflytta sig från start till mål. Skräpet som hamnar på bordet eller golvet mellan start och mål räknas ej. Varje lag får 3 försök. Konstruktion, fackverk, hållfasthet, design, sammanfoga, mätteknik, ritteknik, geometri, montera, materialegenskaper Material Rundstav, tunna Wellpapp Maskeringstejp Snöre Plastbitar Hårdkartong Äggkartonger Fyrkantslist Folie Sopsäckar Papperstallrikar Skräp Tomburkar i plast och metall Toarullar Pappersbollar Förpackningsskräp som kartong och plast Korkar Poäng Tomburkar i plast och metall = 3 p Toarullar = 3 p Pappersbollar = 2 p Förpackningsskräp = 1p Korkar = 1p

13 Heta stolen Konstruktion, entreprenörskap Tid: Totalt 60 minuter Eleverna delas in i grupper. Varje grupp får 3 stycken adjektiv. Gruppen skall skapa/konstruera en stol (prototyp) utefter adjektiven. Eleverna ska funderar över: Vem är köparen av stolen? Hur ska stolen prissättas? Efter byggtiden är slut skall eleverna redovisa sina stolar på ett entreprenöriellt sätt. De ska berätta hur idéerna växta fram under processen. Konstruktion, entreprenörskap, hållfasthet, design, sammanfoga, mätteknik, ritteknik, geometri, montera, materialegenskaper, företagsamhet, planering, Exempel på material Papper Glasspinnar Toalettrullar Blomsterpinnar Sugrör Piprensare Kartong Återvinningsmaterial Exempel på adjektiv Glad Mjuk Tuff Elegant Liten Nördig Sprallig Förslag på tider: - 5 minuter introduktion - 40 minuter byggtid för eleverna - 15 minuter redovisning

15 Unplugged tända ett ljus Programmering Tid: Totalt minuter Programmera robotläraren att tända ett ljus. Roboten vet hur ett ljus och en tändsticksask ser ut och kan enkla kommandon som ta och dra. Varje bord skriver ihop en instruktion till roboten. - Programmering - Koda - Instruktioner - Lösa problem - Programspråk - Maskinkod - Blockbaserat - Analog signal - Digital signal - Funktion Förslag på tider: - 5 minuter introduktion - 20 minuter skapa koden - 10 minuter avslut/diskussion Material: Penna och papper Verktyg: Stearinljus och tändsticksask

16 Unplugged ta på ett par skor Programmering Tid: Totalt minuter Arbeta i grupp. Programmera klasskompisen att ta på sig ett par skor. Roboten vet hur skorna ser ut och kan enkla kommandon som flytta och vinkla. Varje grupp skriver ner instruktioner till robotkompisen på papper. - Programmering - Koda - Instruktioner - Lösa problem - Programspråk - Maskinkod - Blockbaserat - Analog signal - Digital signal - Funktion Förslag på tider: - 5 minuter introduktion - 20 minuter skapa koden - 10 minuter avslut/diskussion Material: Penna och papper Verktyg: Skor

17 Teknikjakt Diskussionsuppgift Tid: Totalt minuter Vart hittar vi teknik i vardagen? Varje dag möter vi olika typer av teknik utan att vi tänker på det. Teknikjakt fungerar på samma sätt som skattjakt. Istället för att ha en skattkarta letar vi i omgivningen. Här är lite olika exempel på mekaniska rörelser, konstruktion och annan typ av teknik vi kan leta efter. Exempel: - Elektronik - Gångjärn - Hävstänger - Kugghjul - Batteri - Led & Länk - Fackverk Laddare Batterier Elektronik Laddningsbara batterier Solceller Kugghjul Mekanik Led och länk Vevaxel

18 E Diskussionsuppgift - Entrepr Tid: Totalt minuter

# data[].attributes.attachment_link.title
Kom igång med teknik Åk PDF Gratis nedladdning

# data[].attributes.attachment_link.description
Kom igång med teknik Åk 4-6 Sverige har en starkt segregerad arbetsmarknad där tekniksektorn utmärker sig. Stat och kommun har därför initierat ett antal aktörer med särskilt uppdrag att arbeta med jämställdhets-

# data[].attributes.attachment_link.description
Hej! Lektionsbanken ägs av Sveriges Lärare. Jag som administrerar sajten heter Fredrik Sandström och är lärare i svenska åk 7-9 på Gäddgårdsskolan i Arboga. Många lärare bidrar med tips och hjälper till med att kvalitetssäkra publicerade tips.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kapitel

Läromedlet innehåller

Bilder och bildspel

Demonstrationer och laborationer

Extramaterial och länkar

Filmer och animationer

Lärarledda elevaktiviteter

Lärarmaterial

Läroplanstäckande innehåll

Pedagogiska teckningar

Självrättande quiz

Traditionella och interaktiva uppgifter och övningar

Stöd och fördjupning

Läromedel från NE är fyllda med tillgänglighetsfunktioner och fördjupningsmöjligheter. Här finns bland annat:

Lättlästa versioner

Uppläsning av text

Översättning till över 100 språk

Lässtöd - justera text, bakgrund, typsnitt eller använd läslinjal

Enkel tillgång till extramaterial, uppgifter och laborationer

Kopplingar till kunskapstjänsterna som förklarar, breddar och fördjupar

Författare och medverkande

Författare och redaktör: Johan Warell och Rikard Ask.

Övningar och laborationer: Peter Lindström och Johnny Häger.

Läromedelsutvecklare: Jesper Sörensson.

Bildredaktör: Martina Eriksson och Anna Wahlgren.

Illustrationer: Jens Klevje.

# data[].attributes.attachment_link.description
Teknik 4-6 är ett modernt läromedel som ger eleverna inblick i såväl de stora som de mindre frågeställningarna om världen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Bring children’s drawings to life, by animating characters to move around!

# data[].attributes.attachment_link.description
Transform static sketches into fun animations.

# data[].attributes.body
| År 4
| Mekanismer och konstruktion. Sopmaskinen, metspöet, lådbilen, hammaren och den kämpiga uppförsbacken.

| Broar, grundläggande hållfasthet, material, bygga broar.

| Programmering: Filmer 1-5 från UR samt scratch Uppfinningar och konsekvenser.
Hur fungerar olika tekniska uppfinningar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Typiskt teknik : Bygga : Hur man bygger är precis lika viktigt som vilka material man använder. Vi undersöker olika byggtekniker och testar vad som gör en konstruktion hållfast.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Syfte

Syftet är att antingen använda kända konstruktionstekniker eller att utmana elevernas kreativitet till att skapa en så hög stående konstruktion som möjligt. Den ska stå av sig självt, dvs stöd av eventuella linor får bara fästas på golvet (marken) och inte i tak eller väggar.

Läraren reflekterar

En rolig och kreativ uppgift som dessutom tränar elevernas samarbetsförmåga.

Metod

Uppgiften går ut på att bygga en hög byggnad med hjälp av en viss mängd material (t ex wellpapp, papper, tejp, tråd m.m.). Lämpligt i mindre grupper om 2-4 elever. Antingen går läraren igenom olika konstruktioner och tekniker (olika broar, bärande väggar, valv, avlastningar, linor m.m.) innan uppgiften utförs eller efter.
Uppgiften blir därmed antingen baserad på lärarens genomgång eller elevernas kreativa kraft.
Byggandet kan genomföras under 1-2 lektioner (ca 100 minuter). Därefter väntar en tävling där eleverna antingen betygsätter varandras (utifrån teknisk konstruktion och hållfasthet och/eller mäter byggnadens höjd. De får poäng utifrån kriterierna ovan och höjden.

Självklart följer läraren upp varje byggnad och låter eleverna berätta hur de tänkt när de skapade byggnaden. Återkoppla till konstruktionstekniker och mekanismer.

Lgr 11 Förmåga

Identifiera och analysera tekniska lösningar utifrån ändamålsenlighet och funktion.

Centralt innehåll

Egna konstruktioner där man tillämpar enkla mekanismer.

# data[].attributes.attachment_link.title
Bygga högst - skapa hållfasta konstruktioner med olika tekniker - Lektionsbanken.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Syftet är att antingen använda kända konstruktionstekniker eller att utmana elevernas kreativitet till att skapa en så hög stående konstruktion som möjligt. Den ska stå av sig självt, dvs stöd av eventuella linor får bara fästas på golvet (marken) och inte i tak eller väggar. En rolig och kreativ uppgift som dessutom tränar elevernas samarbetsförmåga.