# data[].attributes.headline
"Iga vihmapiisk on olnud kellegi pisar,                     ja mahl, mis kevadel valgetes kaskedes ärkab,       on veri, mis valatud kaugel lahinguväljal.               Ei, mitte nii, et ma tuleksin kunagi tagasi                      ja avaksin võtmega ukse,                                                mis langes lukku  mu selja taga.                                      See võti on kellegi teise käes                                               ja ust peab ta uuesti otsima.                                               Aga kui ta õhtul väsinult istub maha,                              olen mina seal istunud enne teda,                               ja see paik on õnnistatud paik,                                       sest see on kodu." kirjutab üks minu lemmikautoreid Karl Ristikivi oma ainukeses luulekogus "Inimese teekond". Võrratu on ka tema romaan "Hingede öö".                     Lugemissoovitus õpetajatele ja lastevanematele on aga Janne Telleri "Mitte midagi".                              õp Merike

# data[].attributes.subject
"Iga vihmapiisk on olnud kellegi pisar,                     ja mahl, mis kevadel valgetes kaskedes ärkab,       on veri, mis valatud kaugel lahinguväljal.               Ei, mitte nii, et ma tuleksin kunagi tagasi                      ja avaksin võtmega ukse,                                                mis langes lukku  mu selja taga.                                      See võti on kellegi teise käes                                               ja ust peab ta uuesti otsima.                                               Aga kui ta õhtul väsinult istub maha,                              olen mina seal istunud enne teda,                               ja see paik on õnnistatud paik,                                       sest see on kodu." kirjutab üks minu lemmikautoreid Karl Ristikivi oma ainukeses luulekogus "Inimese teekond". Võrratu on ka tema romaan "Hingede öö".                     Lugemissoovitus õpetajatele ja lastevanematele on aga Janne Telleri "Mitte midagi".                              õp Merike

# data[].attributes.body
Minu lemmikraamat alates 10. klassist on olnud Mati Undi "Sügisball", loen seda aeg-ajalt uuesti ja iga kord on jälle sama hea lugemiselamus. Selle konkreetse raamatu sain raamatukogust kingituseks. Peale korduvaid laenutamisi palusin raamatukoguhoidjat, et kui raamat ükskord mahakandmisele läheb saaksin selle endale. Ja nüüd mõned aastad tagasi midagi muud laenutama minnes sain kauba peale ka enda lemmikraamatu, seekord päris endale.

# data[].attributes.headline
Oma 2023. aasta lugemiselamust jagas Joel.

# data[].attributes.subject
Oma 2023. aasta lugemiselamust jagas Joel.

# data[].attributes.body
Autor: Evelin Alliksaar ja Silja Kerge
Raamatus "Rääkimine hõbe, vaikimine kuld" olid peategelased Jaagup, Birgit ja Paul. See raamat on soovitav lugeda noortele. See raamat räägib noortest, kellele meeldib pidutseda, suitsetada, alkoholi juua ja narkoäri teha. See raamat on väga põnev, kindlasti loen lõpuni ja teised noored, kes tahavad seda laenutada, soovitan kindlasti.

Kaidi, 8. kl

# data[].attributes.headline
Lugesin Pille-Riin Purje kirjutatud raamatut "Kuraditosin näitlejat hiirelõksus". Kuna seal on kirjas intervjuud 13 näitlejaga, siis on seal ka palju lehekülgi, 343 lausa. Ja need intervjuud on võetud raadiosaadetest nimega "Hiirelõks". Näitlejad on eestlastele väga tuntud: Aarne Üksküla, Liina Olmaru, Indrek Sammul, Maria Klenskaja, Hannes Kaljujärv, Aivar Tommingas, Laine Mägi, Lembit Ulfsak, Ülle Kaljuste, Toomas Suuman, Marika Vaarik, Roman Baskin, Üllar Saaremäe. Intervjuudes tuleb välja, kuidas nad üldse teatriga tuttavaks said ja kuidas siis see nende kasvamine näitlejaks või lavastajaks käis. Sain selle raamatu kingituseks oma õelt sel perioodil, kui töötasin Vanemuise teatris lavatöölisena. Olen väga lähedalt näinud töötamas Hannes Kaljujärve, Aivar Tommingat ja Roman Baskinit. See raamat andis palju lisateadmisi neist näitlejatest. Väga põhjalikud intervjuud olid ja näitlejad avasid endid teatriteadlasele. Pille-Riin Purje tegi mõnes intervjuus eksperimenti, andis ettehoiatamata näitlejale teksti ja palus lugeda otse, raadiosaates. Kõige võimsama teksti sai ettelugemiseks vist Roman Baskin, kes pidi lugema Edmond Rostandi "Cyrano de Bergerac´i" (Jaan Krossi tõlkes). Tahan selle lõigu siia üles panna, sest mõni tekst on võimas ja jääbki selleks, sest räägib üliolulistest asjadest. See kõlas nii: "Mis siis jääb mul üle? Kas leida suur patroon ja olla talle truu kui mingi vilets väät, mis siugleb ümber puu ta korpa lakkudes? Kas tõusta ussi-nõuga ehk selle asemel, et lüüa läbi jõuga? Ei, ei! Või luua ood, mis kiidaks rahamehi? Eks meil ju igaüks neid praegu luua vehi! Või avada kui narr kõik meelitusregistrid, et panna muigama mõnd pahurat ministrit? Ei, tänan! Hirmu täis ja näost kui peotäis kriiti, poeemist loobuda, et teha paar visiiti ja, palvekirjad, peos, end väänata - kas nii? Ei! Ei ja veelkord ei!... Kuid - laulda, olla prii ja naerda, minna teed, kust keegi muu ei lähe, hääl kume, vaade erk, kaap viltu lüüa pähe ja mõnest ei´st või jaa´st, mõõk peos ja torkes ramm, trahh! pidada duell - või teha epigramm ja mitte mõelda töös ei rahale, ei muule ja mõttes lennata, kui meeldib, otse kuule ja kirjutada vaid, kui laul on tükk sind end, ning öelda endale: sa ole rahul, vend, nii õite, viljade kui kasvõi lehtedega - kui keegi sind su puult neid korjamast ei sega! Ning kui ehk maitsta saab ka mõnd triumfikest, siis mitte keisrile pool ära anda sest, vaid ise võtta kõik - end tundes võlata, ja neid, kes pole muud kui väädid - põlata, ning olematagi just kõrge tamme tõust ehk vähe tõusta küll - kuid tõusta omast jõust!"

# data[].attributes.subject
Lugesin Pille-Riin Purje kirjutatud raamatut "Kuraditosin näitlejat hiirelõksus". Kuna seal on kirjas intervjuud 13 näitlejaga, siis on seal ka palju lehekülgi, 343 lausa. Ja need intervjuud on võetud raadiosaadetest nimega "Hiirelõks". Näitlejad on eestlastele väga tuntud: Aarne Üksküla, Liina Olmaru, Indrek Sammul, Maria Klenskaja, Hannes Kaljujärv, Aivar Tommingas, Laine Mägi, Lembit Ulfsak, Ülle Kaljuste, Toomas Suuman, Marika Vaarik, Roman Baskin, Üllar Saaremäe. Intervjuudes tuleb välja, kuidas nad üldse teatriga tuttavaks said ja kuidas siis see nende kasvamine näitlejaks või lavastajaks käis. Sain selle raamatu kingituseks oma õelt sel perioodil, kui töötasin Vanemuise teatris lavatöölisena. Olen väga lähedalt näinud töötamas Hannes Kaljujärve, Aivar Tommingat ja Roman Baskinit. See raamat andis palju lisateadmisi neist näitlejatest. Väga põhjalikud intervjuud olid ja näitlejad avasid endid teatriteadlasele. Pille-Riin Purje tegi mõnes intervjuus eksperimenti, andis ettehoiatamata näitlejale teksti ja palus lugeda otse, raadiosaates. Kõige võimsama teksti sai ettelugemiseks vist Roman Baskin, kes pidi lugema Edmond Rostandi "Cyrano de Bergerac´i" (Jaan Krossi tõlkes). Tahan selle lõigu siia üles panna, sest mõni tekst on võimas ja jääbki selleks, sest räägib üliolulistest asjadest. See kõlas nii: "Mis siis jääb mul üle? Kas leida suur patroon ja olla talle truu kui mingi vilets väät, mis siugleb ümber puu ta korpa lakkudes? Kas tõusta ussi-nõuga ehk selle asemel, et lüüa läbi jõuga? Ei, ei! Või luua ood, mis kiidaks rahamehi? Eks meil ju igaüks neid praegu luua vehi! Või avada kui narr kõik meelitusregistrid, et panna muigama mõnd pahurat ministrit? Ei, tänan! Hirmu täis ja näost kui peotäis kriiti, poeemist loobuda, et teha paar visiiti ja, palvekirjad, peos, end väänata - kas nii? Ei! Ei ja veelkord ei!... Kuid - laulda, olla prii ja naerda, minna teed, kust keegi muu ei lähe, hääl kume, vaade erk, kaap viltu lüüa pähe ja mõnest ei´st või jaa´st, mõõk peos ja torkes ramm, trahh! pidada duell - või teha epigramm ja mitte mõelda töös ei rahale, ei muule ja mõttes lennata, kui meeldib, otse kuule ja kirjutada vaid, kui laul on tükk sind end, ning öelda endale: sa ole rahul, vend, nii õite, viljade kui kasvõi lehtedega - kui keegi sind su puult neid korjamast ei sega! Ning kui ehk maitsta saab ka mõnd triumfikest, siis mitte keisrile pool ära anda sest, vaid ise võtta kõik - end tundes võlata, ja neid, kes pole muud kui väädid - põlata, ning olematagi just kõrge tamme tõust ehk vähe tõusta küll - kuid tõusta omast jõust!"

# data[].attributes.body
Seda teksti tuleb häälega lugeda, et kuuleks rütmi ja riimi ning siis on ka elamus täielik. See on sõbralik soovitus, muidu kirjandus meid kõnetada ei suuda. Ma lasen ka õpilastel oma tunnis vahest häälega tekste lugeda ja näha ja kuulda on, et see tuleb raskelt. Head lugemist!

# data[].attributes.body
Ivar Soopan "Head pahad poisid"

Raamatus “Head pahad poisid” on peategelane Rain, kes sattus noortevanglasse. Seal sattus ta igasugustesse pahandustesse, aga Rainil oli tugev käpp ja ta sai vanglas kiiresti kuulsaks.

Armo, 8. klass

# data[].attributes.body
Autor: Ivar Soopan
Raamat: "Kõik poisid ei saa suureks"

Raamatus "Kõik poisid ei saa suureks" on peategelane Rain, kes on nende poisterühma vanim.
Kahe klanni vahel on tüli ning Rain ja sõbrad lähevad (mängu)sõtta. Kuid kahjuks hukkub seal Villu.

# data[].attributes.body
Mina lugesine eestikeelset raamatut. Ma mäletan sellest raamatust seda, et oli üks naine, kellele ei meeldinud lapsed, aga üks päev sattus talle posti hulka poiss nimega Konrad.
Aron 8.A

# data[].attributes.attachment_link.description
Read 122 reviews from the world's largest community for readers. Mrs. Bartolotti finds a factory-made child, who never does anything wrong, in the post--de...

# data[].attributes.body
,Ma viimati lugesin seda raamatut uuesti.
See raamat on väga elutõene ja räägib milliseid eluprobleeme võib olla. Seda oli põnev lugeda ja see sai mul kiiresti loetud.

Eili, 8. klass

# data[].attributes.body
Astrid Lindgreni raamat “Pipi Pikksukk” oli esimene raamat, mis mind suunas lugemise teele. Ma mäletan, et see köitis mind oma fantaasiarikkuse ja ellusuhtumise poolest. Kuigi raamat oli üpris paks, läks lugemine kiiresti, sest see oli väga huvitav.

Rebecca Laidna 8.klass

# data[].attributes.body
Mina mäletan seda, et minu esimene raamat oli Silvi Väljala raamat "Jussikese seitse sõpra." See meeldis mulle väga. See oli trükitähtedega ja piltidega. See tekitas minus põnevust, rõõmu ja huvi seda lugeda. Jussike tahtis jõuda pühapäevamaale ja käis iga nädalapäeva juures, et küsida kus asub pühapäevamaa. Iga nädalapäeva juures pidi ta tegema tööd, aga ainuke päev oli pühapäev, kus ei pidanud tööd tegema.
Marjete Melts

# data[].attributes.headline
,,Poiss kes hiilib sisse mu magamistoa aknast" autor on  Moseley

# data[].attributes.subject
,,Poiss kes hiilib sisse mu magamistoa aknast" autor on  Moseley

# data[].attributes.body
Raamat väljendab inimese tundeid erinevalt. Peamine tunne, mida see annab on rõõmu ja turvalisuse tunne. Raamat on ise täis rõõmu, kurvust ja viha. Raamat paneb lihsalt mõtlema, et alati igas pimedas olukorras on olemas keegi või miski, mis paneb uuesti tule põlema.
Kaili K. 8. klass

# data[].attributes.body
Seda raamatut ma lugesin viimati. Mäletan, et seda raamatut tuli lugeda mõttega ning pidi teksti sisuga kaasas käima.
Aliisa Laan
8.klass

# data[].attributes.headline
Lugesin Lydia Koidula luuletust "Miks sa nutad? ".-Egle 9.kl

# data[].attributes.subject
Lugesin Lydia Koidula luuletust "Miks sa nutad? ".-Egle 9.kl

# data[].attributes.body
Ma lugesin raamatut "Labürindijooksja".
See raamat rääkis sellest, kuidas inimesed olid labürindis kinni ja nad pidid sealt välja saama, kui tuli õhtu, siis seal hakkasid koletised ajama taga ja nad pidid jooksma ringi, et ellu jääda.
Riston, 9.a klass

# data[].attributes.body
Mina pole seda raamatut lugenud, kuid vaatasin filmi. See film näitab väga hästi ära, mis vanasti toimus ja mis tehti. Filmi vaadates sain aru, miks selle raamatu pealkiri on just "Tõde ja õigus". Noored kolisid maale ja seal oli naaber, kes üritas neid sealt välja süüa. Naine suri peategelasel peale poisi sündi ja mees võitles oma naabriga ikka edasi.

Angeelika, 9. kl

# data[].attributes.body
Mina lugesin Ilmar Tomuski “Lõpuaktust”, mis jutustab sellest, mis toimus ühel põhikooli lõpuaktusel. Villu ja Hannes lisasid direktori igavale lõpukõnele naljakaid asju. Ning direktori kõne kirjutas valmis ôppealajuhataja Sepik. Naljakas raamat oli.

Marleen, 9. kl

# data[].attributes.body
Mina lugesin viimati Andrus Kivirähi raamatut “Rehepapp”. Raamat lühidalt rääkis sellest, kuidas Rehepapp aitas küla inimesi ja leidis viise, kuidas katku ja vanapaganat ninapidi vedada.

Kelli 9. klass

# data[].attributes.body
Mina lugesin Aidi Valliku noortelugu "Mis teha, Ann?".
Tegelased on Ann, Reena, Kärt, Gregor, Mati.
Raamat rääkis sellest, mis on tänapäeva noorte probleemid.

Raul

# data[].attributes.body
Mina lugesin raamatut ,,Mul hakkasid päevad". Selle kirjutas Marilyn Jurman. See raamat räägib noorte probleemidest, eriti mis tulevad puberteedieas. Kõige rohkem olid mainitud toitumishäired, ärakasutamine, peresisesed probleemid ja sõprussuhted. Mulle pakkus see raamat suurt huvi, tekkis tunne, nagu ma oleks ise selle peategelase kehas ja kõik need probleemid oleksid minu omad. Raamatut lugedes sain aimu, et kõikidel inimestel on erinevad probleemid ja kindlasti tuleb pöörduda vanema juurde, kui tahad kellegagi rääkida.

Liisa-Marinelli 9. klass

# data[].attributes.body
Mulle meeldis kõige rohkem raamat "Lõpupidu’’, mille autor on meie kooli lõpetanud Heli Künnapas. See räägib ühest tüdrukust Railist, kelle elu oli päris igav väikses alevis, kuni talle tuli kooli kaks uut poissi Tallinnast. Peale seda muutub Raili elu kohe ...

Sandra 9. klass

# data[].attributes.body
Mina lugesin Tammsaare romaani “Kõrboja peremees”. Mulle meeldis selle loo armastuslugu ja see sõnum, mida see lugu edasi andis.
Regina 9.a

# data[].attributes.body
Väga sügava mõttega luuletus. Väga elutruu luuletus.

Mikk 9. klass

# data[].attributes.body
Autor: Ana Galán
Illustratsioonid: Pablo Pino

Raamat “Mondrago iseäralik Draakon” räägib Calest, tema draakonist ja nende sõprade seiklustest, kus nad päästavad rääkivaid puid, põgenevad timuka eest ja kuidas nad saavad teada küla varjatuid saladusi. Ma soovitan neid raamatuid väiksematele.

Ralf 9. kl

# data[].attributes.body
Mina lugesin Jan Guillou raamatut "Kurjus".
Tegelase nimi oli Erik, kellel oli vägivaldne isa. Erik visati koolist välja ja pidi minema kodust kaugele internaatkooli, kus ta jäi vahele salasuitsetamisega ja kakles endast vanemate õpilastega. Kooliaasta lõpus, kui Erik koju sai, peksis ta oma isa läbi. Raamat meeldis.

Karl 9. klass

# data[].attributes.body
Seal ropendati ja tarvitati aineid, seepärast mulle meeldiski.

Hendrik

# data[].attributes.headline
Mina lugesin "Lottie Brooksi äärmiselt piinlik elu" Autor on Katie Kirby.

# data[].attributes.subject
Mina lugesin "Lottie Brooksi äärmiselt piinlik elu" Autor on Katie Kirby.

# data[].attributes.body
Mulle meeldis see sisu eriti. Soovitan lugeda.
Mulle jäi kõige rohkem meelde see, et Lottie läks perega kaubakeskusesse, et kõrvarõngaid teha ja kui nad jõudsid sinna, hakkas Lottie paanikasse minema. Kui ühe kõrvarõnga tegid ära, minestas Lottie ära ja teda pidi läbi poe vedama kuni ta teadvusele tuli.
Mairi, 9. klass

# data[].attributes.body
Raamat käsitleb elulisi probleeme - laste ja vanemate suhted; õiged ja valed otsused, mis võivad viia allakäigutrepini...
Raamatu üks peategelane on 16-aastane Birgit, keda ähvardab erikooli saatmine. Mis on selle põhjuseks, milline on teekond selleni, kuidas suhtuvad sellese kool ning tema vanemad ning kuidas asi lõpeb, jääb igaühe enda lugeda.
Raamat kuulus minu lemmikute hulka teismeliseeas, mil olin peategelasega umbes sama vana.
Signe Sume

# data[].attributes.body
Õpetaja Diana üheks lapsepõlve lemmikraamatuks on Iko Marani "Pikk päev". Seal on täpselt nagu minu vanaema juures.

# data[].attributes.body
Oli väga eriline suhe raamatupoe müüja ja ühe 9-aastase tüdruku vahel. Oli hea lugeda, kuidas üks väike tüdruk jõuab inimese hingeni ja kuidas üks raamatupoe müüja käib peale tööd üksikute inimeste juures, kellest on saanud tema sõbrad ja viib neile raamatuid. Kõige tähtsam on aga iga selle inimese puhul hoopis see, et keegi neile külla tuleks. Huvitav oli näha, kuidas see väike tüdruk aitas jõuda raamatupoe müüjal nende inimeste hingeni. Kahjuks selle tüdruku isa ei saanud aru sellest erilisest suhtest.

# data[].attributes.attachment_link.title
RAAMATUJALUTAJA - Carsten Henn | Rahva Raamat

# data[].attributes.attachment_link.description
Raamatutes leidub kogu maailm.Need on erilised kunded, kellele raamatukaupmees Carl Kollhoff tellitud raamatud koju kätte viib – õhtuti pärast kaupluse…

# data[].attributes.body
Raamat, mis kuulus minu laste unejuttude hulka, kui nad olid veel ettelugemise eas.  Headus, hingerahu, üksteisest hoolimine, looduse tunnetamine...
Signe Sume

# data[].attributes.headline
"Nils Holgerssoni  imeline teekond läbi Rootsi"

# data[].attributes.subject
"Nils Holgerssoni  imeline teekond läbi Rootsi"

# data[].attributes.body
Mäletan, et tegemist oli ühe paksema raamatuga, mida lapsepõlves lugesin. See tundus suur väljakutse ning olin väga uhke, et selle läbi sain. Mulle väga meeldis see raamat, sest see rääkis põnevast seiklusest ja huvitavatest kohtadest Rootsis.

õp Aile

# data[].attributes.headline
Ilmar Tomusk "Kõik emad on head" ja "Kõik isad teevad pannkooke"

# data[].attributes.subject
Ilmar Tomusk "Kõik emad on head" ja "Kõik isad teevad pannkooke"

# data[].attributes.body
Need raamatud on omavahel seotud. Mõlemad on väga armsa ja huvitava sisuga. Nende peategelaseks on väike Marike, kelle ema ei saa teda kasvatada, saab endale uue ema. Teises raamatus ka uue isa. Nendes raamatutes on raske ja natuke kurb teema kirjutatud lapsele arusaadavalt ja armsalt. Need raamatud tutvustavad, et peresid on erinevaid, aga oluline on, et sind armastatakse. Mulle meeldisid need raamatud väga. Olen neid mitu korda lugenud. Soovitan neid kõigile lastele!

Lisanna Karits
2A. klass

# data[].attributes.body
Artur Erich pseudonüümi alla kirjutavad Ira Lember ja Erika Esop. Saladuste varjud on sarja kaheksas raamat. Raamatu tegevus toimub Eesti Vabariigi taasiseseisvumise ajal nii Eestis kui ka Saksmaal. Läbi sarja rullub lahti ühe pere lugu. Huvitav on tõdeda, mis moodi muutuvad inimesed ajas, mis juhtub nendega erinevatel ajastutel, kuid alati jääb püsima lootus ja elurõõm.