# data[].attributes.body
Georg Brandes var fortaler for det moderne gennembrud som varede fra 1870 til 1890. Han mente, at det var på tide at åbne øjnene op og se virkeligheden som den var. I 1871 holdt Brandes en forelæsning om hovedstrømninger i det 19. århundreders litteratur, som blev startskuddet på det moderne gennembrud. Man begyndte at være mere samfundskritisk, og problemer blev sat til debat. Perioden markerer en tid, hvor arbejderne kæmper sig til en stemme, kvinderne kræver rettigheder og uddannelse, industrialiseringen tager fart, og uligheden i samfundet påpeges.

# data[].attributes.body
Barok startede med at være et skældsord, men er en betegnelse for en bestemt periode, som minder om det moderne, hvor der lægges vægt på at det kunstneriske er okay og det overdrevne er i fokus, hvor der lægges ikke skjul på det kunstneriske og overdrevne.

Den eksistentielle kedsomhed var meget i fokus i barokken:

Barokkens kunst er præget af en bevidsthed om døden og en bevidsthed om, at der ikke er noget bag overfladen og de mange iscenesættelser. Et af de moderne træk, der dukker op i barokken, er kedsomheden.

Almindelig kedsomhed, som at vente på kaffen bliver klar, hvor eksistentiel kedsomhed er dybere, hvor hele tilværelsen føles tom.

# data[].attributes.body
Moneisme

Naturen er ubevidst ånd, og ånden er bevidst natur, lyder filosoffen Friedrich von Schellings klassiske formulering af den romantiske enhedstanke. For ham er naturen og bevidstheden en og samme substans, hele naturen er besjælet, og derved er ånd og materie to sider af samme sag. Denne identitet kaldes for en monisme – en opfattelse af at alt er ét – og alle fænomener blot er forskellige fremtrædelsesformer for samme helhed.

Organsimetanken

Alt er en del af en organisme.

Denne romantiske grundidé kaldes organismetanken. Hele denne organisme er guddommelig, naturen er besjælet af Gud, eller naturen er slet og ret identisk med Gud

Panteisme

Alt er gud og gud der er i alt. gud besjæler naturen.

Dette synspunkt kaldes panteisme. På græsk betyder pan alt, theos Gud. Panteisme betyder derfor, at Gud er i alt.

Guldalder

Guldalderen er navnet på en storslået fortid, hvor guderne var på jorden. Eftertiden er et fald, hvor guderne efterfølges af jævnere sølv- og bronzeslægter. Romantikken er i denne selvforståelse en sammentrækningsfase, der skal skabe grundlaget for en ny guldalder

Universal romantik: alt hænger sammen, moneisme, organsimetanken og panteismen. Bag overfladen er der noget der gør at alt hænger sammen. (gud)

Nationalromantik:

Danmark er i krise, derfor ser vi tilbage på en bedre tid, Guldalderen! Man vil vække den nationale ånd og give nationen identitet og fælles historie, "hvad udad tabes, skal indad vinde". Nationalsangskonkurrence.  Samlet en fælles identitet.

Guldhornene
Danmarks tryst
I Danmark er jeg født.

# data[].attributes.body
Litteratur fra det moderne gennembrud, som vi har arbejdet med:
- Ane-Mette af Henrik Pontoppidan
-Constance Ring af Amalie Skram

Litteraturen i det moderne gennembrud var præget af Georg Brandes ord, at problemer skulle sætte under debat, og dermed skulle tingene vises som de i virkeligheden så ud.  Et af de helt store fokuspunkter i litteraturren var de k´er, klasseforskel, køn og kirken, som alle blev taget op til diskussion, for at ændre de udsattes vilkår.

Der blev skrevet om den barske virkelighed, og der blev ikke lagt skjul på problemerne som i romantikken

# data[].attributes.body
i 1700- tallet befriede litteraturen sig mere og mere fra sine traditionelle opgaver som kirke og fyrste tjenere.

Karakteristiske genrer i oplysnings litteraturen er essayet, læredigtet, satiren; ved siden af teatret blev det store nye underholdningsmedium romanen, som kunne rumme livserfaring, kritik og filosofi.

Fornuften er i centrum i oplysningstidens litteratur.

Ludvig Holberg var en dansk/norsk forfatter/komediedigter.

# data[].attributes.body
Oplysningstiden, var perioden før Romantikken, som varede fra 1690-1800.
Det var her, man begyndte at sætte spørgsmålstegn ved autoriteter som kongemagt og kirke. Det var naturvidenskaben og filosofien, som udbredte det.
Det var bl.a. i denne periode Isaac Newton levede, og han var med til at udvikle den naturvidenskabelige metode.

# data[].attributes.body
Romantikken er en tidsperiode fra omkring 1800 til 1870, og er en kulturstrømning, der ikke blot ramte Danmark, men store dele af Europa. Romantikken havde stor indflydelse på musikken, kunsten og ikke mindst litteraturen. Et af særtrækkende for perioden er romantikernes søgen efter en større mening med tilstedeværelsen.

På europæisk plan opstår romantikken blandt andet på grund af den nationalfølelse, der opstod i landene efter Napoleonskrigene. I Danmark kan man næsten sige, at romantikken var en redning for et kriseramt land. Med tabet af Norge, nederlagene i Napoleonskrigene og en statsbankerot, opstod udtrykket ”Hvad udad tabes skal indad vindes” hurtigt. Udtrykket blev et slags symbol på de værdier romantikken havde medbragt.

Generale vigtig viden:

-Det skønne, det sande, det gode var 3 begreber der beskrev tankegangen hos de enkle i romantikken.

-Romantikken kom efter Oplysningstiden, som en total modsætning.

-Naturen og besjæling af naturen var et vigtig element for mennekser i romantikken, for at man kunne dyrke det åndelige og guddomlige.

-Kunstnerene gik bag den materielle verden, og skabte en fantastisk univers der fik national følelsen frem i folk.

-Personer: Adam Oehlenschläger, Geo Brandes, H.C. Andersen, Martinus rørby.

-Hvad arbejde vi med:

# data[].attributes.body
Salmer
Lejlighedsdigtning
Digtere laver bestillingsarbejde
Vanitassymboler
Eksistentiel kedsomhed.
digterne tager penge for at laver værker til hoffet fester og ceremonier, som f.eks. kroninger, bryllup, fødselsdage og begravelser.
Det sådan overdrevet og sådn.

# data[].attributes.body
Folkeviser bliver overfortalt fra mund til mund. Opstod i middelalderen i 1200-tallet. Brødrene Grimm nedskrev store dele af folkeviserne i 1800-tallet.
Der var forskelige typer af folkeviser, herunder:

1. Ridderviser - det adelige miljø

2. Trylleviser - overnaturlige kræfter

3. Historiske viser - historiske personer og begivenheder

4. Kæmpeviser - oldtidens sagn og myter

# data[].attributes.body
Folkevisen er en vise, som fortæller en historie.

TRYLLEVISER

Trylleviser hører under folkeviser. Det består altså af strofer og vers.

En tryllevise hører som sagt ind under folkeviser og er en anden underkategori ift ridderviser, men har dog et andet fokus.

Trylleviser indeholder et overnaturligt element eller overnaturlige karakterer såsom: Havmænd, elverfolk, havfruer, eller personer der halvt mennesker og halvt dyr.

Trylleviser er noget som oprindeligt blev sunget, for at folk kunne huske dem, da langt de fleste ikke kunne læse, men bliver i dag bliver de som regel læst op.

I en tryllevise omhandler det ofte en indre konflikt og derfor er det ofte en overgang (fx fra barn til voksen) Handler om magi og mystik og beskriver godt middelalder folkenes overtro.

I trylleviser optræder der tit noget overnaturligt eller dæmonisk.

Germand Gladensvend (Tryllevise):

Germand Gladensvend er en tryllevise da der er overnaturlige elementer i hele visen. Det er en garm som er en trold og også objekter besidder overnaturlige elementer som en fugleham som gør du kan flyve. Det er også en indre konflikt i morgen når German vokser op. Hun sukker hver gang hun ser ham fordi hun ved hun mister ham til garmen en dag. Det er også en mere litterær indre konflikt da moren bliver gravid efter hun har lovet sit ufødte barn væk.

RIDDERVISER

Ridderviser er folkeviser, der handler om konflikter, f.eks. mellem to slægter eller mellem slægten og den enkelte.

En riddervise kan være et digt eller en sang. Ridderviser kendetegnes ved, at de foregår i adelige miljøer, de skildrer grundkonflikter mellem slægter. De berører ofte temaer som hævn, kærlighed/ulykkeligkærlighed og familiefejder. En riddervise handler ofte om moderne kærlighed, der bygger på individers forelskelse, som netop ikke accepteres i middelalderen, dengang fandtes der kun arrangerede ægteskaber. Og var man blevet lovet væk til en anden slægt, så gjorde man som der blev sagt. Men det hændte alligevel at unge, sneg sig væk og mødtes med andre elskere, for til sidst at blive gift til en helt tredje slægt. Dette fænomen med at sætte sig op mod slægtens vilje, førte ofte til meget blodige endelser.

Ebbe Skammelsøn (Riddervise):

Det handler om en familie med 5 sønner. Sønnerne Ebbe og Peder er ikke gode venner. Ebbe arbejder for kongen, og en dag han er på arbejde siger Peder til Ebbes kæreste at han er død. Så frier Peder til hende og hun siger ja. Da Ebbe finder ud af det, tager han hjem til gården hvor hans ene søster siger han skal gå, men hans mor beder ham om at blive til brylluppet. Til brylluppet bliver Ebbe ked af det når han ser hans bror og kæreste sammen. Han opsøger kæresten bagefter men hun vil ikke svigte Peder. Derfor dræber Ebbe kæresten og bagefter broderen. Samtidig skærer Ebbe hans fars venstre fod over og hans mor højre hånd.

Ebbe Skammelsøn er folkevise – en riddervise – hvor problemerne blandt adelen skildres. Dette kan bl.a. læses ud af at Ebbe tjener kongen samt at faderen har en gård og er rig kåd. Dette bekræftes desuden yderligere af Ebbes lyst til at  forsvare sin ære.

# data[].attributes.body
Overordnet set er Litteraturen i oplysningstiden kendt for, at det er det fornuftige, naturlige og nyttige der sættes i centrum.

Mennesket er i centrum.

Teksterne slutter altid med en moral.