# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Riksdagen fattar varje år hundratals beslut. Motorn i riksdagsarbetet är de 15 utskotten. Det är där ledamöterna förbereder besluten. När ett utskott presenterat sitt förslag till beslut ska alla riksdagens 349 ledamöter ta ställning till förslaget.

I utskotten finns alla riksdagspartier representerade. Helena Lindahl (C) och Said Abdu (L) under ett sammanträde i näringsutskottet. Foto: Melker Dahlstrand

I varje utskott sitter 17 ledamöter. Utskotten är som en "miniriksdag", vilket innebär att sammansättningen på ledamöterna i utskottet speglar fördelningen i riksdagen. Det största partiet i riksdagen har också flest platser i varje utskott.

När regeringen lämnar en proposition till riksdagen hamnar den alltid först i ett utskott. På riksdagsspråk kallar man detta för beredningstvång. Det är likadant med motionerna som ledamöterna skriver. Utskottet tar ställning först, innan det är dags för hela riksdagen att fatta sitt beslut om regeringens och ledamöternas förslag.

Varje utskott har ett antal ämnen som det behandlar. Militära frågor hamnar till exempel i försvarsutskottet, medan socialutskottet behandlar förslagen om sjukvården.

Ledamöter och tjänstemän

I varje utskott sitter för närvarande 17 ledamöter. Antalet bestäms av riksdagen efter varje val. Utskotten ska alltid bestå av ett udda antal ledamöter, lägst 15.

Partiernas antal platser i utskotten bestäms av hur stort partiet är i riksdagen. Direkt efter ett val bestämmer riksdagen, på förslag från partierna, vilka ledamöter som ska sitta i utskotten. Eftersom ledamöternas utskottsplatser fördelas genom val av riksdagen kan en ledamot inte fråntas sin plats i ett utskott även om ledamoten till exempel lämnar sitt parti.

Utskottens sammansättning

Efter valet 2014 har regeringspartierna - Socialdemokraterna och Miljöpartiet - sju platser i varje utskott. Partierna i opposition har sammanlagt tio platser.

Socialdemokraterna har sex platser i varje utskott. Miljöpartiet har en plats i varje utskott.

Moderaterna har fyra platser i alla utskott. Sverigedemokraterna har två platser. Centerpartiet, Vänsterpartiet, Liberalerna och Kristdemokraterna har alla en plats var i alla utskott.

Ordförande håller i klubban

Varje utskott har en ordförande och en vice ordförande som utskottet väljer. Det är ordföranden som leder utskottssammanträdena.

Om ordföranden i ett utskott kommer från något av regeringspartierna brukar vice ordföranden vara från ett oppositionsparti. Är ordföranden från något av oppositionspartierna är vice ordföranden i stället från något av regeringspartierna.

Ordföranden har utslagsröst om omröstningar slutar oavgjort. I de fall där rösterna fördelat sig jämnt mellan två förslag vinner alltså det förslag som utskottsordföranden säger ja till.

Kanslierna hjälper till med underlagen

Varje utskott har ett kansli som består av en kanslichef och fem till tio tjänstemän. Tjänstemännen hjälper ledamöterna att skriva de förslag till beslut som riksdagen sedan ska besluta om. På riksdagsspråk heter förslagen utskottsbetänkanden.

Tjänstemännen hjälper också till med att skriva utlåtanden över EU:s grön- och vitböcker och andra EU-dokument som sedan debatteras och beslutas i kammaren. Grön- och vitböcker är EU:s motsvarighet till svenska utredningar som SOU och Ds. Tjänstemännen är även till hjälp när det gäller ledamöternas uppföljning och utvärdering av riksdagsbeslut och deras arbete med forsknings- och framtidsfrågor.

Tjänstemännen är partipolitiskt neutrala. Det innebär att de ska hjälpa alla åtta riksdagspartier. Dessutom får tjänstemännen inte favorisera ett enskilt parti. Tjänstemännen behåller sina jobb även om majoritetsförhållandena i riksdagen ändras efter ett val.

Sammanträden och kontakter

Det är på utskottens sammanträden som ledamöterna bestämmer hur de ska ställa sig till olika förslag. Mötena är inte öppna för allmänheten. För att hålla sig uppdaterade om samhällsutvecklingen gör utskotten studiebesök och tar emot grupper.

På tisdagar och torsdagar sammanträder utskotten. Ledamöterna lägger ned en hel del tid på utskottsarbetet. Det tar tid att läsa igenom alla dokument som utskottet ska ta ställning till. Dessutom måste ledamöterna stämma av med sina partikamrater hur partiet ska ställa sig i olika frågor.

Besök ger kunskaper

Utskottet gör studiebesök och tar emot grupper för att hålla sig uppdaterat om samhällsutvecklingen inom just sitt område. Ledamöternas kontakter med väljarna och partikamrater i landet har stor betydelse för arbetet i utskottet.

Samhällsproblem som ledamöterna stöter på i sina kontakter med väljarna diskuteras ofta i utskottet. Ibland gör utskotten resor till andra länder för att studera hur just det landet har löst ett visst problem.

Stängda sammanträden

Sammanträdena i utskotten är inte offentliga. Det innebär att allmänheten och medierna inte får vara med på mötena.

Eftersom sammanträdena är stängda kan ledamöterna diskutera känsliga politiska frågor utan åhörare. Det gör det enklare att få till överenskommelser och kompromisser mellan partierna.

Den politiska vardagen handlar mycket om att ge och ta. Eftersom inget parti har egen majoritet i riksdagen kräver politiken att partierna är beredda att förhandla med varandra.

Utskotten bestämmer sig

Mycket av utskottets arbete går ut på att ta ställning till förslag. De flesta förslag är propositioner från regeringen och motioner från ledamöterna.

Mest tid lägger utskotten ned på att ta ställning till propositionerna. Varje proposition behandlas av ett utskott. Handlar den om till exempel järnvägar hamnar den hos trafikutskottet.

Tid att läsa in sig

När en proposition kommit till ett utskott börjar ledamöterna med att läsa in sig. Sedan diskuterar ledamöterna förslagen i propositionen med partikamraterna. Det gör de på partigruppsmötena.

Ledamöterna skriver även följdmotioner till de propositioner som regeringen lämnar. I följdmotionerna redovisar ledamöterna sin syn i det ämne som propositionen handlar om. Av naturliga skäl skriver oppositionen flest följdmotioner eftersom de många gånger har en annan uppfattning än regeringen.

Stämmer av med det egna partiet

Partigrupperna är viktiga i riksdagsarbetet. En partigrupp består av alla ledamöter från partiet. Exempelvis består Centerpartiets partigrupp av de 22 ledamöter som är invalda i riksdagen.

Partigrupperna sammanträder på tisdagseftermiddagarna. En vanlig frågeställning på oppositionspartiernas gruppmöten är hur de ska ställa sig till regeringens propositioner. Ska de säga ja till förslagen eller ska de presentera egna alternativ i det som kallas för följdmotioner?

Utskottet sätter ned foten

När ledamöterna läst in sig och diskuterat med sina partikamrater är det dags för diskussion i utskottet. En tjänsteman på utskottskansliet presenterar ärendet. Därefter diskuterar ledamöterna hur de ska ställa sig till propositionen och de motioner som finns i anslutning till propositionen.

Vill en majoritet av ledamöterna i utskottet att riksdagen ska säga ja till förslagen från regeringen? Finns det en utskottsmajoritet för att säga ja till någon av motionerna i ärendet? Är hela utskottet enigt? Måste partierna göra kompromisser?

Ibland tar ledamöterna ställning vid det första sammanträdet, men ofta behövs det flera möten innan utskottet kan presentera ett förslag till riksdagsbeslut.

Oppositionen presenterar sitt motförslag

Utskottets förslag grundar sig på vad majoriteten i utskottet tycker. De som inte håller med får lämna in reservationer. I reservationerna redogör minoriteten för sin uppfattning i frågan.

När utskottet är klart med sitt arbete blir betänkandet offentligt. Alla kan då ta del av förslaget till riksdagsbeslut. I betänkandet finns också utskottsminoritetens reservationer.

Debatt och beslut i kammaren

När utskottet har presenterat sitt förslag till riksdagsbeslut går ärendet till kammaren. Där ska alla 349 ledamöter ta ställning till betänkandet.

Det brukar ta en till två veckor från det att utskottet är klart med förslaget tills det är dags för debatt och beslut i kammaren.

I debatten berättar majoriteten i utskottet varför de stödjer förslaget. De ledamöter som representerar minoriteten säger varför de tycker att majoritetens förslag är dåligt och presenterar sitt motförslag.

När debatten är avslutad är det dags för omröstning. I de allra flesta fall vinner utskottsmajoriteten. Det beror på att utskotten speglar hur riksdagen är sammansatt.

Öppna utfrågningar ger kunskap

Utskotten kan arrangera öppna utfrågningar inom sina områden där experter bjuds in för att föreläsa och svara på frågor. Här sitter utbildningsutskottets ledamöter och lyssnar till en öppen utfrågning om lärarbristen. Foto: Melker Dahlstrand

Utskotten håller utfrågningar som är öppna för allmänheten. Tanken med utfrågningarna är att riksdagsledamöterna i utskotten ska få mer information i ett visst ämne.

Riksdagen började med öppna utfrågningar i slutet på 1980-talet. I dag håller utskotten varje år ett fyrtiotal öppna utfrågningar.

När en utfrågning ska hållas bjuder utskottet in experter och företrädare för olika samhällsintressen som ska svara på frågor från ledamöterna. När utbildningsutskottet behandlar en proposition om högskolorna kan de till exempel hålla en öppen utfrågning där representanter från högskolorna medverkar.

Allmänheten kan följa alla öppna utfrågningar på plats eller via webb-tv. Om du missat en utfrågning kan du se den i efterhand.

Utskotten följer upp riksdagens beslut

Utskotten ska enligt regeringsformen följa upp och utvärdera de beslut som riksdagen har fattat. Tanken är att det utskott som förberett ett beslut senare ska utvärdera vad beslutet har resulterat i.

Uppföljningsarbetet består dels av fördjupade uppföljningar och utvärderingar, dels av löpande uppföljningar.

Fördjupade uppföljningar och utvärderingar

De fördjupade uppföljningarna innebär till exempel att utskotten mer ingående studerar ett visst ämne samt om syftet med en lag eller ett ekonomiskt stöd har uppnåtts. Resultaten dokumenteras ofta i en rapport i serien Rapporter från riksdagen (RFR) och behandlas efter det av utskottet i ett betänkande.
Alla rapporter från riksdagen
Under varje utskott kan du läsa mer om den fördjupade uppföljning och utvärdering som utskottet arbetar med för närvarande och tidigare har genomfört.
Utskotten & EU-nämnden
Löpande uppföljning

I budgetpropositionen informerar regeringen varje år om de resultat som har uppnåtts på olika områden i samhället. Utskotten tar ställning till informationen i sitt arbete med budgetpropositionen. Utskotten behandlar också resultaten av de granskningar som Riksrevisionen gör. Det här är delar av den löpande uppföljningen. Utskotten ordnar också utfrågningar, studiebesök och informationsmöten med representanter från regeringen och myndigheter.

Forskning och framtid

För att kunna fatta beslut är det viktigt att riksdagsledamöterna får kvalificerade underlag över hur samhällsutvecklingen ser ut. Riksdagen har därför beslutat att mer strategiskt föra in forsknings- och framtidsfrågor i riksdagsarbetet.

Ledamöternas beslutsunderlag ska ge svar på en rad frågor. Vilka resurser behövs? Vilka prioriteringar kan göras? Vilka problem går att förutse? Det är här kontakterna med forskarvärlden kommer in. Genom att utskotten arbetar mer strategiskt med forsknings- och framtidsfrågor blir underlagen och utskottsbetänkandena väl underbyggda.

Mera forskningsrön i beslutsunderlagen

Utskotten har kontakt med forskarvärlden på olika sätt. De kan utveckla regelbundna kontakter med olika forskningsmiljöer, delta i seminarier och konferenser om aktuell forskning eller ordna seminarier.

Utskotten ordnar ofta öppna utfrågningar och bjuder in forskare för att delta. Till dessa utfrågningar är alla välkomna att lyssna.

Utskotten gör ibland forskningsöversikter inom sina ansvarsområden. Översikterna kan ta upp vilka sakfrågor som helst och besvarar ofta frågan vad den samlade forskningen säger i en viss fråga. Det kan till exempel vara kunskapsläget inom hälsa, miljö och klimat, infrastrukturinvesteringar eller ekonomi.

Arbetet dokumenteras i rapporter

Flera av utskottens forskningsöversikter, teknikutvärderingar och öppna utfrågningar har dokumenterats i serien Rapporter från riksdagen (RFR).
Alla rapporter från riksdagen
Du kan läsa mer om utskottens arbete med forsknings- och framtidsfrågor under varje utskott.
Utskotten & EU-nämnden
Utskottens EU-arbete

Utskotten ska följa EU-frågor inom sina ämnesområden. Utskotten granskar nya EU-förslag och avgör i vilka frågor regeringen måste överlägga med dem. Utskotten ska också granska vissa EU-förslag utifrån subsidiaritetsprincipen, eller närhetsprincipen som den ofta kallas.

Många av regeringens och ledamöternas förslag som utskotten arbetar med handlar om EU. Förslagen får samma behandling som andra förslag i det utskott som har hand om sakfrågan. Föreslår till exempel regeringen att skattereglerna ska ändras på grund av ett EU-beslut är det skatteutskottet som ska arbeta med förslaget.

Följer EU-frågor

För att kunna följa vad som är på gång i EU måste utskotten ha information. Riksdagen får så gott som alla officiella dokument från EU-kommissionen. Dokumenten överlämnas till det utskott som har ansvar för frågan.

Regeringen ska informera riksdagen om sin syn på nya EU-dokument som regeringen bedömer som betydelsefulla. Informationen lämnas skriftligt genom så kallade faktapromemorior.

Utskotten kan begära att regeringen och myndigheter lämnar information i olika EU-frågor. Informationen kan lämnas muntligt när utskottet sammanträder.

Riksdagen har en tjänsteman i Bryssel som följer arbetet i EU och rapporterar hem till utskotten och andra i riksdagen.

Tidig granskning av EU-dokument

Utskotten granskar EU:s grön- och vitböcker. Det är samrådsdokument där EU-kommissionen redogör för tankar, förslag och konkreta åtgärder som är aktuella i utvecklingen av EU-samarbetet. Man kan säga att de motsvarar svenska utredningar som SOU och Ds.

När ett utskott har granskat en grön- eller vitbok ska det skriva ett så kallat utlåtande till kammaren om granskningen. I utlåtandet kommenterar utskottet frågan och beskriver olika uppfattningar som kan finnas bland riksdagens partier. Kammaren debatterar och fattar beslut om utlåtandet. Beslutet får inte innehålla några förslag eller uppmaningar till regeringen om att den ska göra något. Efter beslutet i kammaren skickar Riksdagsförvaltningen utlåtandet för kännedom till EU-kommissionen och till Regeringskansliet.

På samma sätt som för grön- och vitböcker kan utskotten granska andra viktiga EU-dokument av samma typ. Det är talmannen som i samråd med riksdagspartiernas gruppledare bestämmer vilka andra viktiga EU-dokument som utskotten ska granska närmare.
Riksdagen granskar EU-dokument på Sveriges riksdags EU-information
Granskning utifrån subsidiaritetsprincipen

Enligt Lissabonfördraget ska riksdagen granska vissa EU-lagförslag utifrån den så kallade subsidiaritetsprincipen. Subsidiarietsprincipen brukar ofta kallas närhetsprincipen och innebär att ett beslut ska fattas på den politiska nivå som kan ta det mest effektiva beslutet, så nära medborgarna som möjligt.

Lagförslaget som riksdagen ska granska kommer oftast från EU-kommissionen. Sedan skickar kammaren det till ansvarigt utskott som gör en subsidiarietsprövning. Om utskottet anser att utkastet inte strider mot subsidiaritetsprincipen görs bara en protokollsanteckning som skickas tillbaka till kammaren. Om utskottet däremot tycker att förslaget strider mot principen skriver det ett utlåtande till kammaren. Om kammaren ställer sig bakom utskottets bedömning skickar riksdagen ett meddelande om sin uppfattning till EU:s institutioner.

Utlåtande skrivs också om minst fem ledamöter inte håller med utskottets majoritet utan tycker att förslaget strider mot subsidaritetsprincipen. I utlåtandet kan minoriteten i en reservation förklara sin uppfattning. Utlåtandet får sedan kammaren debattera och ta ställning till.

De nationella parlamenten får inte "närhetsgranska" alla utkast till lagförslag. Bara förslag på områden där både unionen och medlemsländerna har befogenhet att stifta lagar. Det gäller till exempel den inre marknaden, miljön, energi och brottsbekämpning.

Är tillräckligt många nationella parlament överens om att ett utkast till lagförslag strider mot subsidiarietsprincipen ska EU-kommissionen ompröva det. Om kommissionen står fast vid förslaget ska i vissa fall ministerrådet och Europaparlamentet ta ställning till om man ska fortsätta behandlingen av det.
Riksdagen prövar EU-lagar på Sveriges riksdags EU-information
Överlägger med regeringen

Riksdagens utskott avgör i vilka EU-frågor regeringen måste överlägga med utskotten. Vid överläggningarna kan partierna säga till regeringen vad de tycker i frågan. Det är också ett tillfälle för regeringen att stämma av om dess ståndpunkter har stöd i riksdagen. Utskotten kan besluta att överläggningarna ska vara offentliga.

KU kontrollerar regeringen

Konstitutionsutskottet, KU, har en särskild roll i riksdagens kontroll av hur regeringen sköter sitt arbete. Varje år granskar KU också hur regeringen sköter informationen och samrådet med riksdagen i EU-frågor. Om KU hittar brister i regeringens arbete leder det till kritik och uttalanden om hur regeringen kan bättra sig. KU följer också hur riksdagen granskar nya EU-förslag utifrån subsidiaritetsprincipen.

Utskotten i EU-ländernas parlament träffas

Samarbetet mellan medlemsländernas parlament och Europaparlamentet sker till stor del mellan utskotten i ländernas parlament. Varje år ordnas flera möten. Till exempel träffas ordförandena för parlamentens utrikesutskott regelbundet för att diskutera utrikespolitiska frågor. Parlamentet i EU:s ordförandeland har ett särskilt ansvar för vilka möten som ska hållas och vad de ska innehålla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Riksdagen fattar varje år hundratals beslut. Motorn i riksdagsarbetet är de 15 utskotten. Det är där ledamöterna förbereder besluten. När ett utskott presenterat sitt förslag till beslut ska alla riksdagens 349 ledamöter ta ställning till förslaget. I varje utskott sitter 17 ledamöter.

# data[].attributes.headline
Lite kort om rika och fattiga länder. Många bra centrala begrepp förklaras

# data[].attributes.subject
Lite kort om rika och fattiga länder. Många bra centrala begrepp förklaras

# data[].attributes.attachment_link.description
Många av världens länder lider av fattigdom och överbefolkning p.g.a. en ojämn fördelning av jordens resurser. Men vad görs för att skapa en hållbar utveckling?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Organisationen bildades den 24 oktober 1945 då stadgan trädde i kraft. Från början hade FN 51 medlemsländer, idag har antalet ökat till 193 (2017).

FN bedriver verksamhet i så gott som alla länder i världen. Verksamheten kan innefatta allt från utvecklings- och utbildningsprojekt till nödhjälp och fredsbevarande styrkor.

Vad är FN?

FN är ett mellanstatligt, globalt forum för samarbete, beslut och överenskommelser i frågor som är viktiga för hela mänskligheten. FN har 193 medlemsstater. Samarbetet bygger på frivillighet och ska inte inkräkta på staters rätt till självbestämmande. Dock har alla medlemmar en skyldighet att följa FN-stadgan och folkrättens principer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Förenta Nationerna är en unik organisation bestående av självständiga stater som gått samman för att arbeta för fred och ekonomiska och sociala framsteg. Unik därför att ingen annan organisation kan sägas företräda alla världens länder på det sätt som FN gör...

# data[].attributes.attachment_link.description
Tre mycket korta genomgångar som är tänkt att användas som en introduktion till EU. Detta är del 1 (2:04 min) där det berättas kortfattat om EU:s grundtanke - samarbetet. Del 2 handlar om beslutsprocessen (3:43 min). Del 3 handlar om hur du kan påverka (1:23 min).

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomgång (11:11 min) där IKT-pedagogen Hans Wågbrant berättar om vad som behövs i ett företag.

# data[].attributes.headline
Ekonomi - film om det ekonomiska kretsloppet

# data[].attributes.subject
Ekonomi - film om det ekonomiska kretsloppet

# data[].attributes.attachment_link.description
Lätt genomgång (9:59 min) där IKT-pedagogen Hans Wågbrant berättar kortfattat om ekonomins grunder och det ekonomiska kretsloppet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Genomgång (10:29 min) av SO-läraren Mikael Bruér som berättar om det svenska valsystemet och alla dess nivåer.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lag och rätt - om juridik, kriminalitet och rättsväsende i Sverige och internationellt.

# data[].attributes.attachment_link.description
Om du har utsatts för brott står du troligen inför en ovan situation som kan göra dig orolig och osäker. Om brottet har polisanmälts inleds en kedja av händelser där du som brottsoffer och flera myndigheter och organisationer kan vara inblandade. Kanske kommer brottet att behandlas i domstol.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Viktiga begrepp

Statsskick: På vilket sätt ett land styrs.

Parlamentarism: Statsskick där en vald folkrepresentation, parlamentet (riksdagen), har ett avgörande inflytande över regeringsmakten. Parlamentarism innebär att en regering inte kan bildas eller sitta kvar i regeringsställning om en majoritet i parlamentet är emot det. Regeringen är därför beroende av ett folkvalt parlaments stöd.

Konstitution: I konstitutionen, eller författningen (landets grundlagar), fastställs de grundläggande principerna för hur landet ska styras. I Sveriges nuvarande konstitution bestäms t.ex. att landet ska vara en demokrati.

Grundlagar: Lagar som visar hur landet ska styras och fungera. En grundlag är mycket svårare att ändra än andra lagar.

Demokrati: Folket bestämmer

Direktdemokrati: Alla röstar på en och samma gång om ett beslut, t.ex. i klassrummet. Majoriteten "vinner".

Representativ demokrati: Folket väljer ut vilka som ska representera dem och bestämma, t.ex. i riksdagen (inne i riksdagen har man däremot direkt demokrati).

Diktatur: Staten styrs av en eller flera personer som INTE är folkvalda. Folket får INTE tycka och tänka som de vill. Läs mer om diktatur >

Monarki: När en stat har en kung eller drottning som statschef. Kungafamiljen brukar dock inte ha någon politisk makt i dagens demokratiska länder. Den svenska statschefen har t.ex. endast representativa funktioner.

Republik: Staten saknar kung/drottning och har en folkvald statsminister eller president som statschef.

Politik: Idéer och beslut som berör kommunen eller staten eller relationen mellan länder och många av de som bor där.

Politisk ideologi: En samling politiska idéer som berättar varför samhället ser ut som det gör, hur samhället bör se ut och hur man ska förändra det.

Politiker: Person som ägnar sig åt att försöka vara med och påverka på olika beslutsnivåer (se ovan).

Politiskt parti: Politisk grupp med människor som har liknande åsikter och vill styra landet på ungefär samma sätt. Det finns många politiska partier i Sverige. De olika partierna representerar väljarna i riksdagen, landstinget och kommunfullmäktige.

Beslutsnivåer: I Sverige finns tre politiska beslutsnivåer. 1. Kommunfullmäktige, fattar beslut som gäller kommunen. 2. Landstingsfullmäktige/Regionfullmäktige, fattar beslut som gäller landstinget/regionen. 3. Riksdag, fattar beslut som gäller hela Sverige.

Kommun: Det närmsta området runt en tätort. I Sverige finns idag (2018) 290 kommuner. En kommun har ansvaret för politiska frågor och beslut som berör tätorten och området runt omkring.

Landsting/region: Flera kommuner inom ett område samarbetar kring politiska frågor som kan lösas bäst genom gemensamma satsningar, som t.ex. kollektivtrafik och sjukvård.

Riksdag: Där landets folkvalda samlas och fattar beslut (diskuterar och bestämmer olika saker, främst lagar). I Sverige finns 349 platser i riksdagen. En av riksdagens viktigaste uppgifter är att kontrollera regeringen så att de sköter sig och inte gör saker som de inte får.

Utskott: Grupper i riksdagen som är experter inom ett speciellt område, t.ex. ekonomi, lagar eller skola.

Votera: Att rösta.

Regering: Förenklat gäller att de politiska partier som har flest platser i riksdagen (majoriteten av de 349 platserna) bildar regering. Regeringen styr landet men granskas av riksdagen. I Sverige leds regeringen av en statsminister. Statsministern har många ministrar till sin hjälp att styra landet, t.ex. utrikesminister, finansminister, jordbruksminister m.fl.

Minister (eller statsråd): Medlem i regeringen. I Sverige brukar regeringen bestå av ett tjugotal ministrar. Vissa ministrar leder ett departement, t.ex. finansministern som är chef för finansdepartementyet eller jordbruksministern som leder jordbruksdepartementet.

Departement: Avdelning som är experter inom ett visst område och jobbar ihop med regeringen, t.ex. utrikesdepartementet och jordbruksdepartementet.

Proposition: Ett förslag till riksdagen som kommer från regeringen.

Motion: Förslag från en enskild ledamot eller en grupp som lämnas till kommunfullmäktige eller riksdagen.

Budget: Plan för ekonomin, ofta ett år framåt.

Myndighet: En del av statens eller kommunernas förvaltning. Myndigheterna utför och ansvarar för det som riksdag och regering har bestämt. Ett exempel på en myndighet är polisen och Försäkringskassan.

Förvaltning: Olika myndigheter som utför det jobb som regeringen fått i uppdrag att genomföra. Regeringen får dessa uppdrag efter beslut i riksdagen. Exempel kan vara Skolverket, Försvarsmakten, domstolar, Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen osv.

Skatt: Alla som tjänar pengar måste betala skatt som går till gemensamma kostnader i samhället. I Sverige betalas skatten till kommunen, landstinget och staten som bestämmer vad pengarna ska användas till. Omkring 30% av lönen går till till skatt. Vårt samhälle är uppbyggt och styrs med hjälp av skattepengar. I kommunerna byggs och underhålls skolor, badhus, bibliotek osv, landstingen ser främst till att regionens sjukvård och kollektivtrafik, medan staten ansvarar för försvar, polisväsende och alla andra myndigheter som är till för att skapa trygghet och ordning för invånarna i landet. En stor del av skattepengarna går därför tillbaka som löner till landets kommunarbetare, sjuksköterskor, poliser, lärare, busschaufförer, badhuspersonal osv.

Inkomster: Pengar som kommer in till en verksamhet, för att bekosta det som ska göras.

Bidrag: Att få pengar, t.ex. av kommunen eller staten.

Tjänstemän: Personer med expertis inom olika områden som jobbar med att hjälpa kommunen eller staten i deras arbete. Tjänstemän arbetar inte politiskt - tillhör inte något parti.

Korruption: När någon missbrukar sin ställning och vinner på det. Att ta mutor är ett exempel på korruption.

Offentlighetsprincipen: Möten, dokument och protokoll från riksdag, landsting, kommun och olika myndigheter ska vara ska vara öppna och tillgängliga för vem som helst.

Public service: Massmedia som finansieras med hjälp av TV-licens. Ska ge ett brett utbud av underhållning, utbildning och information, t.ex. nyheter.

Yttrandefrihet: Yttrandefriheten är vår viktigaste grundlag (dvs. en lag de styrande INTE kan ändra så lätt). Med yttrandefrihet menas att ALLA i samhället får tycka och tänka som man vill utan att bli straffad, och att massmedierna övervakar och granskar alla de som styr i samhället (politiker, företag m.m. som har mycket makt). För att det ska kunna råda yttrandefrihet måste det även råda tryckfrihet, alltså att man även i skrift får uttrycka sig fritt.

Censur: Motsats till yttrandefrihet och tryckfrihet kallas censur. Om det råder censur får man INTE uttrycka sig fritt inom de områden som är censurerade. I Sverige används censur för att granska filmer innan de ges ut offentligt.

Propaganda: Politisk reklam där man försöker få ut ett budskap för att påverka människors åsikter. Läs mer >

Opinionsbildning: Att få många att tycka likadant i en politisk fråga för att försöka påverka debatter och beslut.

Rösta och val: I Sverige har vi val vart 4:e år. När det är politiskt val i Sverige kan alla som är över 18 år och svenska medborgare rösta på vilka de vill ska styra landets tre beslutsnivåer: statligt (riksdagsvalet), landstinget/regionen (landstingsvalet) och kommunen (kommunalvalet). I riksdagsvalet röstar DU på vilka som ska representera DIG i riksdagen. I landstingsvalet, vilka som ska representera dig i landstinget (som bl.a. sköter sjukvården och kollektivtrafiken). I kommunvalet röstar man på vilka som ska bestämma i kommunen.

Rösta blankt: När röstar men väljer att inte rösta på någon alls, alltså en blank (tom) röst.

Folkomröstning: Omröstning där alla röstberättigade medborgare får delta. Folkomröstningar kan anordnas i vissa frågor både på lokal nivå och i hela landet. Det är riksdagen som fattar beslut om en folkomröstning ska hållas i hela landet. Man skiljer mellan rådgivande folkomröstningar och folkomröstningar i grundlagsfrågor. Hittills har sex rådgivande folkomröstningar ägt rum i Sverige.

Majoritet: De flesta av de som röstar. Vid röstningar används oftast majoritetsprincipen där det förslag som får flest röster vinner.

Myndig: I Sverige räknas du som myndig när du fyller 18 år. Som myndig betraktas du som vuxen och får bl.a. rösta och gå på krogen, ta körkort och köpa tobak i affären.

Utrikes: Utanför landets gränser, t.ex. en utrikesreporter rapporterar om händelser utanför landets (Sveriges) gränser. Sådana nyheter brukar kallas utrikesnyheter. Sveriges politik gentemot andra länder kallas utrikespolitik.

Inrikes: Inom landets gränser, t.ex. rn inrikesreporter rapporterar om händelser inom landets (Sveriges) gränser. Sådana nyheter brukar kallas inrikesnyheter. Ett lands politik inom det egna landets gränser kallas inrikespolitik.

Export: Varor och tjänster som förs ut eller säljs till ett annat land. Några exempel på varor som exporteras från Sverige är trä, järnmalm, volvobilar och möbler.

Import: Varor eller tjänster som köps in eller fraktas in från ett annat land. Några exempel på varor som importeras till Sverige är olja, apelsiner, kaffe, Toyota och Converse.

Internationell: "Mellan länder". Internationell politik handlar t.ex. om världspolitik eller politik mellan olika länder. I en internationell idrottstävling deltar personer eller lag från olika länder. Fotbolls-VM och OS är exempel på internationella tävlingar.

Nationell: Inom ett land. Nationell politik kallas även inrikespolitik och berör sånt som händer i Sverige. Svenska nationalsången är Sveriges sång i t.ex. tävlingar. En svensk nationell tävling berör bara Sverige, t.ex. SM i hästhoppning (SM = Svenska mästerskapen). Schlagerfestivalen är en svensk nationell tävling, medan Eurovision är en internationell tävling.

# data[].attributes.attachment_link.description
Viktiga begrepp Statsskick: På vilket sätt ett land styrs. Parlamentarism: Statsskick där en vald folkrepresentation, parlamentet (riksdagen), har ett avgörande inflytande över regeringsmakten. Parlamentarism innebär att en regering inte kan bildas eller sitta kvar i regeringsställning om en majoritet i parlamentet är emot det. Regeringen är därför beroende av ett folkvalt parlaments stöd.