# data[].attributes.body
Teknologisen ympäristön ja teknologian vaikutus nykyajan toimitilapalveluiden tuottamisessa on suuri, sillä tuotteiden, toimintojen ja palveluiden tekninen kehitysedistyy koko ajan.  Toimitilapalveluiden eri osa-alueiden toteuttamiseen voidaan hyödyntää moninaisesti nykyajan tietojärjestelmiä, tuotannonohjausjärjestelmiä (ERP),teknisiä laitteistoja, sekäautomaatiota, jotta tuotetut toimitilapalvelut olisivat laadultaan mahdollisimman tasaisia ja yhden mukaisia, sekä myös kustannustehokkaita. Vaikka teknologia tuokin moninaisia etuja, sekä hyötyjä toimitilapalveluiden tuottamiseen luo se myös tiettyjä haasteita mm. toimitilapalveluiden tuottavan yrityksen kilpailukyvyn kannalta, sillä teknologiaan liittyvät investoinnit vaativat yritykseltä tasaisesti tehtäviä investointeja/ investointipäätöksiä.

# data[].attributes.headline
Poliittisten päätöksentekijöiden laatimat lait ja asetukset, kuten työsuojelulaki,alkoholilaki vaikuttavat yritystoimintaan monessa mielessä. Säädökset voivat koskea myös raaka-aineita, tuotteita tai niiden pakkauksia.

# data[].attributes.subject
Poliittisten päätöksentekijöiden laatimat lait ja asetukset, kuten työsuojelulaki,alkoholilaki vaikuttavat yritystoimintaan monessa mielessä. Säädökset voivat koskea myös raaka-aineita, tuotteita tai niiden pakkauksia.

# data[].attributes.headline
Taloudellisilla tekijöillä viitataan yleiseen taloustilanteeseen tai sen kehityssuuntaan. Talouden suhdanteiden seuraaminen on tärkeää monesta syystä, sillä suhdanteiden vaikutus ulottuu esim. ostovoimaan tai lainaehtoihin.

# data[].attributes.subject
Taloudellisilla tekijöillä viitataan yleiseen taloustilanteeseen tai sen kehityssuuntaan. Talouden suhdanteiden seuraaminen on tärkeää monesta syystä, sillä suhdanteiden vaikutus ulottuu esim. ostovoimaan tai lainaehtoihin.

# data[].attributes.headline
 Sosiaaliset ja kulttuuriset tekijät viittaavat kulttuurisiin instituutioihin sekä erilaisiin trendeihin, ajatus malleihin, käytänteisiin ja tapoihin. 

# data[].attributes.subject
 Sosiaaliset ja kulttuuriset tekijät viittaavat kulttuurisiin instituutioihin sekä erilaisiin trendeihin, ajatus malleihin, käytänteisiin ja tapoihin. 

# data[].attributes.headline
Teknologian kehittyminen on luonut sekä yrityksille että asiakkaille laajalti uusia mahdollisuuksia.

# data[].attributes.subject
Teknologian kehittyminen on luonut sekä yrityksille että asiakkaille laajalti uusia mahdollisuuksia.

# data[].attributes.body
Digitaalisuuden voidaan odottaa tulevina vuosina lisääntyvän ravintola-alan yrityksissä niin avustavien ja tukipalveluiden osalla, kuin markkinointiviestinnässä ja palveluympäristön ja palveluinnovaatioiden kehittämisessä

# data[].attributes.headline
Ekologisesti kestävä kehitys on noussut monissa yrityksissä osaksi yrityksen liiketoimintaa. Ympäristökysymysten huomioon ottaminen tuotteen koko elinkaaren ajalta ajatellaan olevan tärkeää.

# data[].attributes.subject
Ekologisesti kestävä kehitys on noussut monissa yrityksissä osaksi yrityksen liiketoimintaa. Ympäristökysymysten huomioon ottaminen tuotteen koko elinkaaren ajalta ajatellaan olevan tärkeää.

# data[].attributes.body
Hyvät sivut http://vegaaniliitto.fi/www/fi/tietoa/miksi-veganismi/ymparisto

# data[].attributes.headline
Verotus ja lainsäädäntö lienevät yhdet poliittisen ympäristön suurimmista vaikuttajista ravintolayrittäjän ja -yrityksen toimintaan. Esimerkiksi, mikäli ravintolassa anniskellun alkoholin verokanta saataisiin laskettua 24%->14%, eli samaan kuin ruoka, voitaisiin sillä saada merkittävästi pirteämmäksi esimerkiksi ruokaravintoloiden viinimyyntiä ja sitä kautta parantaa kannattavuutta alalla. Myös, mikäli Alkon monopoli saataisiin vihdoinkin rikottua ja viinit tulisivat ruokakauppaan, mahdollistaisi se myös ravintolassa, vaikka ruokailtaessa kesken jääneen viinipullon myymisen asiakkaalle mukaan.

# data[].attributes.subject
Verotus ja lainsäädäntö lienevät yhdet poliittisen ympäristön suurimmista vaikuttajista ravintolayrittäjän ja -yrityksen toimintaan. Esimerkiksi, mikäli ravintolassa anniskellun alkoholin verokanta saataisiin laskettua 24%->14%, eli samaan kuin ruoka, voitaisiin sillä saada merkittävästi pirteämmäksi esimerkiksi ruokaravintoloiden viinimyyntiä ja sitä kautta parantaa kannattavuutta alalla. Myös, mikäli Alkon monopoli saataisiin vihdoinkin rikottua ja viinit tulisivat ruokakauppaan, mahdollistaisi se myös ravintolassa, vaikka ruokailtaessa kesken jääneen viinipullon myymisen asiakkaalle mukaan.

# data[].attributes.headline
Ekonominen ympäristö vaikuttaa tietysti ravintola-alan yritykseen, sillä mitä enemmän ihmisillä on rahaa käytettävänään, sen parempi mahdollisuus on, että se käytetään ravintolapalveluihin. Sama pätee yrityksiin, silloin kun taloudellinen tilanne on hyvä, yritykset järjestävät esimerkiksi pikkujouluja todennäköisemmin, kuin huonompina aikoina. Lisäksi, työvoimapula on nousut suureksi taloudelliseksi vaikuttaja. Ammattitaitoisen työvoiman puute on ravintola-alallakin suurin kasvua hidastava ongelma tällä hetkellä.

# data[].attributes.subject
Ekonominen ympäristö vaikuttaa tietysti ravintola-alan yritykseen, sillä mitä enemmän ihmisillä on rahaa käytettävänään, sen parempi mahdollisuus on, että se käytetään ravintolapalveluihin. Sama pätee yrityksiin, silloin kun taloudellinen tilanne on hyvä, yritykset järjestävät esimerkiksi pikkujouluja todennäköisemmin, kuin huonompina aikoina. Lisäksi, työvoimapula on nousut suureksi taloudelliseksi vaikuttaja. Ammattitaitoisen työvoiman puute on ravintola-alallakin suurin kasvua hidastava ongelma tällä hetkellä.

# data[].attributes.headline
Kodista opittu ruokakulttuuri vaikuttaa vahvasti henkilön kuluttamiseen, varsinkin maaseudulla, isojen kaupunkien ulkopuolella on vahva "kotiruokakulttuuri" eikä ravintolassa käydä hetken mielijohteesta, joka taas on tavallista kaupunkilaisille. Lisäksi erilaiset uskonnot pitävät ravintolassa käyntiä syntinä ja tämä näkyy alueellisesti edelleen maakunnissa. 

# data[].attributes.subject
Kodista opittu ruokakulttuuri vaikuttaa vahvasti henkilön kuluttamiseen, varsinkin maaseudulla, isojen kaupunkien ulkopuolella on vahva "kotiruokakulttuuri" eikä ravintolassa käydä hetken mielijohteesta, joka taas on tavallista kaupunkilaisille. Lisäksi erilaiset uskonnot pitävät ravintolassa käyntiä syntinä ja tämä näkyy alueellisesti edelleen maakunnissa. 

# data[].attributes.headline
Ravintolan näkökulmasta teknologia ja sen kehittyminen näkyy ensinnäkin tavaran tilaamisessa, kaikki tilaukset tehdään netin kautta, toimittajien verkkopalveluista. Taloushallinto on siirtynyt kokonaan sähköiseksi, laskut tulevat ja lähtevät sähköisesti, kirjanpitoaineisto toimitetaan sähköisessä muodossa ja tilintarkastuksetkin tehdään pääosin verkossa. Toisaalta teknologia näkyy myös asiakkaalle kassajärjestelmissä ja erilaisissa kylmä- ja kuumasäilytysvaunuissa ja astioissa. Maksukortit ovat siirtymässä puhelimiin ja ravintoloiden on ollut pakko investoida uusiin korttimaksupäätteisiin, jotta kilpailukyky säilyy.

# data[].attributes.subject
Ravintolan näkökulmasta teknologia ja sen kehittyminen näkyy ensinnäkin tavaran tilaamisessa, kaikki tilaukset tehdään netin kautta, toimittajien verkkopalveluista. Taloushallinto on siirtynyt kokonaan sähköiseksi, laskut tulevat ja lähtevät sähköisesti, kirjanpitoaineisto toimitetaan sähköisessä muodossa ja tilintarkastuksetkin tehdään pääosin verkossa. Toisaalta teknologia näkyy myös asiakkaalle kassajärjestelmissä ja erilaisissa kylmä- ja kuumasäilytysvaunuissa ja astioissa. Maksukortit ovat siirtymässä puhelimiin ja ravintoloiden on ollut pakko investoida uusiin korttimaksupäätteisiin, jotta kilpailukyky säilyy.

# data[].attributes.headline
Ekologisen ympäristön merkitys ja säädökset sen ympärillä lisääntyvät koko ajan. Huoli ympäristöstä ja ympäristönmuutoksesta on todellinen ja ainakin Suomessa tähän ollaan tartuttu voimakkaasti ja yleisesti yritykset ovat vastuullisia. Lähiruokaa hehkutetaan ja ajatusta pientuottajilta tavaran hankkimisesta pidetään hienona ja ympäristöä säästävänä, kuitenkin jos jokainen pientuottaja tuo omalla autollaan tuotteen ravintolan keittiöön, kuinka ekologista tämä toiminta silloin on?

# data[].attributes.subject
Ekologisen ympäristön merkitys ja säädökset sen ympärillä lisääntyvät koko ajan. Huoli ympäristöstä ja ympäristönmuutoksesta on todellinen ja ainakin Suomessa tähän ollaan tartuttu voimakkaasti ja yleisesti yritykset ovat vastuullisia. Lähiruokaa hehkutetaan ja ajatusta pientuottajilta tavaran hankkimisesta pidetään hienona ja ympäristöä säästävänä, kuitenkin jos jokainen pientuottaja tuo omalla autollaan tuotteen ravintolan keittiöön, kuinka ekologista tämä toiminta silloin on?

# data[].attributes.headline
Verotus kiristyy, esitys alkoholilain kiristykseen eduskuntaan (vaikutukset alkoholin myyntiin), kauppasota, poliittiset painostuskeinot.	Lainsäädännön asteittainen purku, poistetaan alalta esteitä, myynti ravintolasta ulos, Venäjän kaupan estojen poisto.

# data[].attributes.subject
Verotus kiristyy, esitys alkoholilain kiristykseen eduskuntaan (vaikutukset alkoholin myyntiin), kauppasota, poliittiset painostuskeinot.	Lainsäädännön asteittainen purku, poistetaan alalta esteitä, myynti ravintolasta ulos, Venäjän kaupan estojen poisto.

# data[].attributes.headline
Talouden suhdanteet kääntyvät laskuun (ensin vähennetään ulkona syömistä ym), talouden ostovoima heikkenee, raaka-aineiden hinnannousu (luonnonkatastrofit), työvoiman saatavuus matala-palkka-alalle, 	Ostovoiman paraneminen, tuotteet edullisempia ja parempilaatuisia, status.Hyvien suhdanteiden jatkuminen, kulutus elämyksiin lisääntyy. Venäläisten ostovoiman parantuminen.

# data[].attributes.subject
Talouden suhdanteet kääntyvät laskuun (ensin vähennetään ulkona syömistä ym), talouden ostovoima heikkenee, raaka-aineiden hinnannousu (luonnonkatastrofit), työvoiman saatavuus matala-palkka-alalle, 	Ostovoiman paraneminen, tuotteet edullisempia ja parempilaatuisia, status.Hyvien suhdanteiden jatkuminen, kulutus elämyksiin lisääntyy. Venäläisten ostovoiman parantuminen.

# data[].attributes.headline
Etätöiden lisääntyminen, kotona syömisen lisääntyminen, ravintoloiden sijaan kotijuhlia, 	Ulkona syöminen lisääntyy ja arkipäiväistyy, ostotottumusten muuttuminen (tavaran sijaan elämyksiä). Kasvisruoan lisääntyminen (edullisemmat raaka-aineet, halvempaa kuluttajille). Suomi kohteena eksoottinen (puhdas, raikas, luonto, mielikuvat).

# data[].attributes.subject
Etätöiden lisääntyminen, kotona syömisen lisääntyminen, ravintoloiden sijaan kotijuhlia, 	Ulkona syöminen lisääntyy ja arkipäiväistyy, ostotottumusten muuttuminen (tavaran sijaan elämyksiä). Kasvisruoan lisääntyminen (edullisemmat raaka-aineet, halvempaa kuluttajille). Suomi kohteena eksoottinen (puhdas, raikas, luonto, mielikuvat).

# data[].attributes.headline
Mikäli ei huomioida teknologian saapumista alalle, niin uhkana voi olla omien tuotteiden valmistamisen tehottomuus (yksinkertaiset työvaiheet koneella). Tehtaalla edullisesti valmistettu tuote voi syrjäyttää oman.	Tuotantoketjun nopeutuminen teknologian avulla, parempi tuottavuus, nopeampi, tasalaatuinen, pitkällä juoksulla asiakkaalle edullisempi tuote, mahdollisuus kasvattaa tuotantoa, valmistaa tuotteita esim. kauppaan

# data[].attributes.subject
Mikäli ei huomioida teknologian saapumista alalle, niin uhkana voi olla omien tuotteiden valmistamisen tehottomuus (yksinkertaiset työvaiheet koneella). Tehtaalla edullisesti valmistettu tuote voi syrjäyttää oman.	Tuotantoketjun nopeutuminen teknologian avulla, parempi tuottavuus, nopeampi, tasalaatuinen, pitkällä juoksulla asiakkaalle edullisempi tuote, mahdollisuus kasvattaa tuotantoa, valmistaa tuotteita esim. kauppaan

# data[].attributes.headline
Yrityksen huonot valinnat voi vaikeuttaa koko yrityksen toiminnan (somekohut ym). Asiakkaiden ostokäyttäytymisen muutos arvomaailman osalta. Avocadon ja riisin tuotanto esim. kuluttaa paljon luonnonvaroja (ruokalistan raaka-aineiden valinta voi olla uhkana yrityksen mielikuvalle).	Luomu, lähiruoka, tuotannon eettisyys, kasvisruoka megatrendejä maailmalla ja meillä. Eläinten kohtelu, villiyrtit, henkilöstön kohtelu.Puhdas luonto.

# data[].attributes.subject
Yrityksen huonot valinnat voi vaikeuttaa koko yrityksen toiminnan (somekohut ym). Asiakkaiden ostokäyttäytymisen muutos arvomaailman osalta. Avocadon ja riisin tuotanto esim. kuluttaa paljon luonnonvaroja (ruokalistan raaka-aineiden valinta voi olla uhkana yrityksen mielikuvalle).	Luomu, lähiruoka, tuotannon eettisyys, kasvisruoka megatrendejä maailmalla ja meillä. Eläinten kohtelu, villiyrtit, henkilöstön kohtelu.Puhdas luonto.

# data[].attributes.body
EKONOMISET Economic
talouskehitys, talouskriisit ja lamat- talouden näkymät, tapahtumat ja ennusteet heijastuvat kulutuskäyttäytymiseen
taloudellinen kasvu – bruttokansantuote nousee, rohkaisee yritystoiminnan investointeihin ja uudistumiseen
suhdanteet – kysynnän muutokset vaihtelevat suhdanteiden mukaan
rahamarkkinat – yritysrahoituksen mahdollisuudet ja mallit
inflaatio -rahan arvo ja ostovoima, tuotteiden ja palvelujen hintojen yleinen nousu
valuuttamuutokset- kansainvälistyminen, kansainväliset markkinat
rahapolitikan kehitys – eurojärjestelmän muutokset, kuluttajien luottamus talouteen
työvoiman kehitys – henkilöstömäärän tarve, työvoiman kysyntä/ tarjonta
tulopolitiikan kehitys – työehdot, AY-sopimukset, ansionkehitys, koulutuksen tuet, työttömyysturva, eläkejärjestelmä

# data[].attributes.body
POLIITISET Political esim
kansainväliset sopimukset - kansainvälisten ketjujen mahdollisuudet suomen markkinoilla, ostosopimukset, maahantuonti, työvoiman liikkuvuus, asiakkuuksien kansainvälistyminen
EU- lainsäädäntö ja asetukset elävät koko ajan
alue-ja kehittämispolitikka – yrityspolitiikka, matkailupolitiikka, tapahtumat alueella
lainsäädännön kehitys suomessa – anniskelu- ja elintarvikelainsäädäntö, tietosuojalaki, (tupakkalakI), työlainsäädäntö, työehtosopimukset
säännöstely- alkoholipolitiikka
tukitoimenpiteet – yritystuet, työllisyyden tukitoimet
veropolitiikan kehitys – yritysverotus, ALV ja muiden veromuotojen muutokset
poliittiset asenteet - poliittinen ilmapiiri, kuluttajien luottamus politiikkaan ja talouteen (heijastuu kuluttamiseen )
kansainväliset asenteet – kansainvälinen liikkuvuus ja omistaminen, kansainväliset tapahtumat suomessa ja alueilla

# data[].attributes.body
SOSIAALISET Social
ikärakenne, arvot, syntyvyys ja kulutuskäyttäytyminen – ikärakenne muuttuu, ikäluokat pienenevät arvomaailmat ja kulutuskäytäytyminen segmentoituvat
sosiaaliset rakenteet – omistaminen/ varallisuus, yrittäjät, ammattilaiset ja muut työntekijät, työelämän ulkopuolella olevat. Osaaminen, työkyky, koulutus, elämäntapa ja sosiaalinen pääoma vaikuttavat yhteiskunnan sosiaalisiin kerrostumiin
arvot ja asenteet – voimakkaasti  muutoksessa ja segmentoitumassa, yksilöllistävät valintoja
elämäntyylimuutokset – eri ikävaiheiden elämäntyylit ja muut käyttäytymisperusteet, uniikkeja valintoja, yksinasumisen yleistyminen, hektisyys työssä ja vapaa-ajalla, hyvinvointi, terveellisyys
muuttuneet käsitykset työstä- ammattirakenteet ja työtavat ja työvälineet muutoksessa, työn ja vapaa-ajan yhdistäminen arvottuu, keikkatyö ja vuokratyövoima nykyaikaa, sitoutuminen työnantajaan muuttuu
muuttuneet kulutustottumukset – Asumis-, elintarvike-, liikennöinti- ja vapaa-ajan kulut; näissä korostuu trendi- ja elämäntapaperustaiset valinnat, räätälöidyt ja yksilölliset valinnat. Kulutusmuutos: säästäväisyydestä velkaantumiseen. Odotustason nousu, selektiiviset vaatimukset palveluilta/ tuotteilta.
vapaa-aika – elämän rytmitys, vapaa-ajan suunnittelu ja ohjelmallistaminen, vapaa-ajan ja elämysten arvostuksen nousu, osuus kulutuksesta

# data[].attributes.body
TEKNOLOGISET Tecnological
informaatioteknologia ja tietoliikenne sekä virtuaalimailma -uusi teknologia, digitalisaatio, internet, SOME- maailma, sähköiset kanavat : yritysbrändi, tiedottaminen, näkyvyys, kilpailijatilanne, varaukset, asiakassuhteiden hoito, markkinointi, toiminnanohjausjärjestelmät, palautejärjestelmät, rahaliikenne…
raaka-aineteknologia- raaka-aineiden jalostaminen ja monipuolinen saatavuus, uudet raaka-aineet ja tuotantomallit (vaihtoehtoiset proteiinit nyt trendi), säilyvyys, esikäsittely, logistiikka
valmistusteknologia – uudet valmistusmenetelmät, laserpainatus ja 3d tulostus, sous vide valmistus, älylaitteet keittiöihin, paikallinen yksilöllinen valmistaminen nykyaikaisin menetelmin (paahtimot, panimot, artesaanijäätelöt..)
tuoteteknologia – elintarviketeollisuuden ja pienempienkin toimijoiden tasokas tuotevalikoima, eri valmistusasteet, tuoteselosteet, markkinointi ja tuoteinnovointi kehittyy koko ajan.

# data[].attributes.body
EKOLOGISET Environmental
ympäristötietoisuus, ilmastonmuutos ja infrastruktuurin muutos – vastuullinen ja järkevä kuluttaminen, hyvinvointi, terveellisyys, alueen ympäristöarvot, hiilijalanjälki. Ekologinen toiminta nykyään kilpailuetu.
maan käyttö ja luonnon säilyminen- laatu, alkuperä, jäljitettävyys, luonto arvona ja markkinointikeinona
vesistöt ja vesien suojelu- lainsäädäntö, omat ekologiset arvot toiminnassa, pesuaineiden ympäristösertifikaatit, vastuulliset tuotteet
ilman laatu ja ilmansuojelu – liikenne, katupöly, ilman laatu suomessa myös positiivisena markkinointikeinona kaupunkialueen ulkopuolella
melu – kaupunkimelu, liikennemelu, maintenance-melu, keittiön melutaso ja siihen vaikuttaminen/ suojautuminen, hiljaisuus arvona hotellissa, ravintolassa ihmishälinä-  positiivinen vai negatiivinen ilmiö?
jäte- lajittelu ja kierrätys, jätteen määrän hallinta (pakkauskoot, ekologiset pakkaukset) , hävikkiruoka ja hallinta.

# data[].attributes.body
POLIITTISET MUUTOSVOIMAT
Verotus on yksi suurimmista vaikuttajista marata-alalla niin Suomessa, EU:ssa kuin globaalillakin tasolla.  Esimerkiksi alkoholin myynnin verotus (24%) on aika paljon suurempaa kuin ruoka-annoksesta (14%) perittävä vero, mikä luonnollisesti vaikuttaa palvelun ja tuotteen hinnoitteluun. Alkoholilainsäädäntö puolestaan säätelee alkoholin vähittäismyyntiä sekä anniskelua ja kaupallista maahantuontia. Elintarvike- ja hygienialaki säätelee paljon keittiöiden toimintaa. Esimerkiksi Oiva-raportit kertovat asiakkaalle paljon paikasta, vaikka hän ei olisi vielä ravintolaan / ruokalaan astunut jalallakaan. EU:n myötä on avautunut uusia mahdollisuuksia laajentaa toimipaikkoja myös ulkomaille. Myös Suomeen rantautuu ulkomailta siellä tunnettuja yrityksiä. Esimerkiksi Kentucky Fried Chicken aikoo avata ensi vuonna Suomeen ensimmäisen yrityksen ja sen jälkeen noin kymmenen toimipaikkaa lisää. Myös maahanmuuttopolitiikka on asia, joka vaikuttaa voimakkaasti marata-alan toimintaympäristöihin niin meille uusien kulutustottumusten kuin uuden kansainvälisen taustan ja erilaisen työkulttuurin omaavan työntekijäpolvenkin muodossa. Myös yksityisyrittäjyys lisääntyy maahanmuuton seurauksena (etniset ravintolat). Ylipäätään työvoiman liikkuvuus globaalisti on osittain sidoksissa poliittisiin päätöksiin ja maailmanpoliittiseen ilmapiiriin (esim. turvallisuus) ja työmarkkinoihin.

# data[].attributes.headline
Nina Routamaa-Päiviö ja Heli KalluinenEKONOMISET ELI TALOUDELLISET MUUTOSVOIMAT

# data[].attributes.subject
Nina Routamaa-Päiviö ja Heli KalluinenEKONOMISET ELI TALOUDELLISET MUUTOSVOIMAT

# data[].attributes.body
Ekonomiset tekijät vaikuttavat paljon ravintolan kannattavuuteen. Ulkona syöminen on Suomessa edelleen jonkinasteista luksusta, josta säästetään, kun taloudellinen tilanne on tiukka. Jos ihmisillä ei ole rahaa käytettävänä, ei kilahda rahaa myöskään ravitsemisliikkeen kassaan. Ihmisten luottamus oman talouden kasvuun tai pelko sen kuihtumisesta on merkittävässä roolissa marata-alan kaupankäynnissä.  Ikuista karhun painia käydään henkilöstöravintoloissa, kun osalla asiakkaista on omat eväät mukana. Miten saamme heistä - potentiaalisista asiakkaista - kanta-asiakkaitamme? Lama-aikana ravintolaruokailu vähenee, mutta kyllä ihmiset silti ruokailevat henkilöstöravintoloissa työpäivän aikana, varsinkin jos työnantaja haluaa tukea työntekijän hyvinvointia ja antaa esim. Lounasseteleitä tai järjestää muutoin edullisen sopimusruokailumahdollisuuden. Ostovoimaa tarvitsisi saada mahdollisimman paljon, jotta pystytään ostamaan suurempia eriä raaka-aineita, jolloin saadaan neuvoteltua edullisemmat sopimushinnat.

# data[].attributes.body
SOSIAALISET MUUTOSVOIMAT
Sosiaalinen ajattelu lähtee liikkeelle jo silloin kun vasta mietitään, mihin ravintola kannattaisi perustaa. Ravintolaa on turha perustaa “jänkälle” kauas asutuksesta ja huonojen kulkuyhteyksien päähän. Saavutettavuus on yksi sosiaalisen ulottuvuuden keskeinen elementti.  Potentiaalisia asiakkaita on paljon enemmän väestön kasvukeskuksissa, joissa myös sosiaalinen elämä on vilkkaampaa esim. asukkaiden heterogeenisuudesta johtuen. Kuluttajilla on erilaisia arvoja, jotka vaikuttavat vahvasti kulutuskäyttäytymiseen. Usein arvot ovat peräisin jo lapsuudesta, mutta ne myös muokkaantuvat ja erilaistuvat, kun esim. muuttaa kotipaikkakunnaltaan pois ja elämäntilanteet muuttuvat. Kulutuskäyttäytymisessä on havaittavissa muutoksia tutusta ja tavanomaisesta elämyshakuiseen, jopa extremeen. Tätä suuntaa edustaa kuitenkin vasta suhteellisen vähäinen määrä edelläkävijöitä, jotka koostuvat nuorista aikuisista ja aikustumassa olevista nuorista. Tämä tyyli on taloudellisesti raskas ja johtaa helposti velkaantumiseen. Myös perinteiset arvot pitävät pintansa: omalla mukavuusalueella on turvallista ja usein asiakas valitseekin siitä syystä entuudestaan tutun ravintolan. Tuttu miljöö tuo turvallisuuden tunnetta, joka puolestaan on perustarve, joka mahdollistaa nautinnon ja rentoutumisen. Väestön ikärakenne on yksi sosiaalisista elementeistä, joka tulee huomioida liiketoimintaa suunniteltaessa. Myös väestön vanheneminen ja nuorempien ikäluokkien pieneneminen lasketaan sosiaalisiin muutosvoimiin.

# data[].attributes.body
TEKNOLOGISET MUUTOSVOIMAT
Prosessit tehostuvat koko ajan ja koneet tulevat korvaamaan ihmisen keittiössä, ainakin osittain. Esimerkkinä perinteisesti hyvin vahvasti käsityöalaksi mielletty konditoria- ja leipomoala.  Sinne saapuvat pikkuhiljaa esim. 3D-tulostimet konvehtien ja erilaisten sokeritöiden tulostamiseen. Myös raaka-aineiden hankinta on teknologian myötä voimakkaasti keskittynyt (tukkuliikkeet, hankintasopimukset) ja digitalisoitunut. Ennen keittiöiltä soitettiin puhelimella tavaran toimittajille tilauslistoja, nykyään tilaukset siirtyvät suoraan tuotannonohjausjärjestelmistä tukkuihin. Samoin tietotekniset sovellukset vaikuttavat marata-alalla taloudellisen tuloksen seurannan mahdollisuuksiin. Kassajärjestelmät seurustelevat varaston seurannan kanssa automaattisesti, jolloin varastonkiertoa voidaan seurata tehokkaasti ja hankintamääriä järkevöittää. Ruoan tilaaminen kotiin on helpottunut ja sen myötä lisääntynyt. Illanviettoja ja muita tilaisuuksia on paljon siirretty ravintoloista ja perinteisistä kabinettitiloista koteihin tai muihin elämyksellisempiin ympäristöihin kuten esim. purjeveneelle tai puutarhaan tai vaikka erämaalaavulle.  Asiakkaan valitsemaan ympäristöön voidaan tilata ammattikokki valmistamaan ruoat. Kehittynyt logistiikka sekä teknologisesti osaavat ruoanvalmistuslaitteet mahdollistavat ruoanvalmistuksen eri työvaiheiden jakamisen ammattikeittiön ja elämyspaikan välillä niin, että ruoka on perillä oikea-aikaisesti ja erittäin laadukkaana. Jo vuosikymmeniä toimineen pitsataxin rinnalle on kehittynyt myös useita erilaisia ruoan kotiin/työpaikalle toimittavia yrityksiä, jotka hyödyntävät tilausjärjestelmissään sekä toimituksissaan modernia teknologiaa ja sen mahdollistamaa logistiikkaa. Ei varmastikaan ole kovin kaukana tulevaisuudessa se päivä, kun drone lennättää parvekkeellesi tilaamasi sushit. Teknologiaa ovat myös kassajärjestelmät ja erilaiset varausjärjestelmät, jotka kehittyvät vauhdilla. Esimerkkinä digitaalisten sovellusten hyödyntämisestä asiakaspalvelussa on turkulainen ravintola, jossa ruoat tilataan etukäteen netistä ja juomatkin tilataan ravintolapöydässä istuen tabletilta. Niinkin lähellä kuin Ruotsissa on jo lähes kokonaan robottityövoimalla toimiva ravintola. Kiinassa robottityövoimalla toimivat ravintolat - lähinnä pikaruokapaikkoja -  eivät ole tänä päivänä enää edes kovin uutta vaan arkipäiväistyvät vauhdilla. Kassajärjestelmät ja erilaiset maksuvälineet ovat myös yleistyneet ja erilaisia vaihtoehtoja syntyy globaalisti lähes viikoittain, esimerkkinä mobiilimaksamisen useat erilaiset sovellukset. Käteinen raha on häviämässä.  Kanta-asiakkuusohjelmat hyödyntävät nykyteknologiaa seuraamalla asiakkaiden kulutustottumuksia ja kohdentamalla sitten mainontaa sen pohjalta. Myös valaistus ja äänentoisto on teknologiaa ja niistä löytyykin ravintoloista erittäin persoonallisia ratkaisuja. Terveellisyys ja tietoisuus ruoan alkuperästä ja sisällöstä ovat asiakkaille tänä päivänä yhä merkittävämpiä arvoja. Keittiön tuotannonohjaus-järjestelmistä on jo kauan saatu tuloste tietyn reseptin tietyn annoskoon sisältämistä ravintoaineista, mutta vielä tuo tieto ei ole kovin yleisesti ja helposti asiakkaan saatavilla, eikä kohdistu täsmälleen juuri hänen kokoamaansa lautasmalliin tai annoskokoon. Ruoka-annoksen terveellisyyden, lähinnä ravintoainearvojen (energiaravintoaineet ja suojaravintoaineet) mittaamiseen kehitetään varmasti lähitulevaisuudessa mittari, joka mittaa ruoasta sen sisältämän rasvat, hiilihydraatit, proteiinit ja tärkeimmät vitamiinit ja hivenaineet ja kertoo ne asiakkaalle nopeasti, helposti ja vaivattomasti.

# data[].attributes.body
EKOLOGISET MUUTOSVOIMAT

Suomalaisen hiilijalanjälki on globaalisti katsoen erittäin raskas. Luonnonvaroja on säästettävä mahdollisimman paljon ja siihen pystyy vaikuttamaan esim. veden ja sähkön kulutusta tarkkailemalla ja säätelemällä. Ilmastonmuutos on uhkatekijä, jonka pysäyttämiseksi meidän kaikkien on toimittava vastuullisesti ja löydettävä esim. uusia tapoja kulkea työmatkat. Myös jätteiden lajittelu ja kierrättäminen ovat välttämätön velvollisuus. Myös ruokahävikin minimoiminen on tärkeä asia. Esimerkkinä ekologisesti vastuullisesta toiminnasta on lietolainen koulu, jossa koululaisten ruokailun jälkeen alueen vanhukset ja työttömät voivat tulla hakemaan ylijäänyttä ruokaa kotiin. Näin siellä ei synny yhtään ruokahävikkiä. Myös Turun kaupungin Runosmäen vanhainkoti tekee hävikkiruokaa markkinoivan mobiilisovelluksen kanssa yhteistyötä; päivän annoksia jää aina muutama, ja kohdennetun mobiilimarkkinoinnin kautta potentiaalinen asiakas saa tiedon tarjolla olevasta ruoasta reaaliaikaisesti ja voi tulla noutamaan annoksen valmiiksi pakattuna edulliseen hintaan vanhainkodin kahvion kassalta.  Ruoan raaka-aineiden lähituotanto on paljon puhuttanut ihmisiä ja ajatellaankin, että lähellä tuotetussa tavarassa on pienempi hiilijalanjälki, mutta näin ei kuitenkaan aina ole. Esimerkkinä talvella kasvihuoneessa kasvatettu tomaatti tai kurkku, jota pienviljelijä kuljettaa pieniä määriä ravintolaan versus Espanjasta tuotu tomaatti, joka on rahdattu Suomeen laivalla, jossa on ollut suuret määrät muutakin tavaraa rahtina. Myös pakkausmateriaalien laatuun ja määrään on alettu kiinnittää huomiota. Monet vähittäiskaupat eivät enää jakele maksutta ohuita muovipusseja ja perinteisten muovikassien rinnalle on tullut paperikasseja sekä ns. kestokasseja sekä esim. Hedelmäosastoille ns biohajoavia pakkausmateriaaleja. Jos ostovoimaa saadaan parannettua, pystytään tukusta tilamaan suurempia pakkauskokoja, joka sekin vähentää pakkausmateriaalin tarvetta. Myös kuluttajien tietoisuus vastuullisesta käyttäytymisestä ekologisesta näkökulmasta on kasvussa. Kuluttajat saattavat arvostella ravitsemisalan yritystä esim. kertakäyttöastioiden käytöstä ja osoittaa arvojaan valitsemalla esim. Kierrätysmateriaaleilla sisustetun ja ekologisuutta arvonaan korostavan ravintolan ruokailupaikakseen. Eläinsuojelujärjestöjen suuren yleisön tietoon tuomat karjan kasvatuksen ja tehotuotannon epäkohdat, jotka vaikuttavat ihmisten arvoihin, kuuluvat niin ikään ekologisiin muutostekijöihin.

# data[].attributes.body
TEKNOLOGISET MUUTOSVOIMAT
Prosessit tehostuvat koko ajan ja koneet tulevat korvaamaan ihmisen keittiössä, ainakin osittain. Esimerkkinä perinteisesti hyvin vahvasti käsityöalaksi mielletty konditoria- ja leipomoala.  Sinne saapuvat pikkuhiljaa esim. 3D-tulostimet konvehtien ja erilaisten sokeritöiden tulostamiseen. Myös raaka-aineiden hankinta on teknologian myötä voimakkaasti keskittynyt (tukkuliikkeet, hankintasopimukset) ja digitalisoitunut. Ennen keittiöiltä soitettiin puhelimella tavaran toimittajille tilauslistoja, nykyään tilaukset siirtyvät suoraan tuotannonohjausjärjestelmistä tukkuihin. Samoin tietotekniset sovellukset vaikuttavat marata-alalla taloudellisen tuloksen seurannan mahdollisuuksiin. Kassajärjestelmät seurustelevat varaston seurannan kanssa automaattisesti, jolloin varastonkiertoa voidaan seurata tehokkaasti ja hankintamääriä järkevöittää. Ruoan tilaaminen kotiin on helpottunut ja sen myötä lisääntynyt. Illanviettoja ja muita tilaisuuksia on paljon siirretty ravintoloista ja perinteisistä kabinettitiloista koteihin tai muihin elämyksellisempiin ympäristöihin kuten esim. purjeveneelle tai puutarhaan tai vaikka erämaalaavulle.  Asiakkaan valitsemaan ympäristöön voidaan tilata ammattikokki valmistamaan ruoat. Kehittynyt logistiikka sekä teknologisesti osaavat ruoanvalmistuslaitteet mahdollistavat ruoanvalmistuksen eri työvaiheiden jakamisen ammattikeittiön ja elämyspaikan välillä niin, että ruoka on perillä oikea-aikaisesti ja erittäin laadukkaana. Jo vuosikymmeniä toimineen pitsataxin rinnalle on kehittynyt myös useita erilaisia ruoan kotiin/työpaikalle toimittavia yrityksiä, jotka hyödyntävät tilausjärjestelmissään sekä toimituksissaan modernia teknologiaa ja sen mahdollistamaa logistiikkaa. Ei varmastikaan ole kovin kaukana tulevaisuudessa se päivä, kun drone lennättää parvekkeellesi tilaamasi sushit. Teknologiaa ovat myös kassajärjestelmät ja erilaiset varausjärjestelmät, jotka kehittyvät vauhdilla. Esimerkkinä digitaalisten sovellusten hyödyntämisestä asiakaspalvelussa on turkulainen ravintola, jossa ruoat tilataan etukäteen netistä ja juomatkin tilataan ravintolapöydässä istuen tabletilta. Niinkin lähellä kuin Ruotsissa on jo lähes kokonaan robottityövoimalla toimiva ravintola. Kiinassa robottityövoimalla toimivat ravintolat - lähinnä pikaruokapaikkoja -  eivät ole tänä päivänä enää edes kovin uutta vaan arkipäiväistyvät vauhdilla. Kassajärjestelmät ja erilaiset maksuvälineet ovat myös yleistyneet ja erilaisia vaihtoehtoja syntyy globaalisti lähes viikoittain, esimerkkinä mobiilimaksamisen useat erilaiset sovellukset. Käteinen raha on häviämässä.  Kanta-asiakkuusohjelmat hyödyntävät nykyteknologiaa seuraamalla asiakkaiden kulutustottumuksia ja kohdentamalla sitten mainontaa sen pohjalta. Myös valaistus ja äänentoisto on teknologiaa ja niistä löytyykin ravintoloista erittäin persoonallisia ratkaisuja. Terveellisyys ja tietoisuus ruoan alkuperästä ja sisällöstä ovat asiakkaille tänä päivänä yhä merkittävämpiä arvoja. Keittiön tuotannonohjaus-järjestelmistä on jo kauan saatu tuloste tietyn reseptin tietyn annoskoon sisältämistä ravintoaineista, mutta vielä tuo tieto ei ole kovin yleisesti ja helposti asiakkaan saatavilla, eikä kohdistu täsmälleen juuri hänen kokoamaansa lautasmalliin tai annoskokoon. Ruoka-annoksen terveellisyyden, lähinnä ravintoainearvojen (energiaravintoaineet ja suojaravintoaineet) mittaamiseen kehitetään varmasti lähitulevaisuudessa mittari, joka mittaa ruoasta sen sisältämän rasvat, hiilihydraatit, proteiinit ja tärkeimmät vitamiinit ja hivenaineet ja kertoo ne asiakkaalle nopeasti, helposti ja vaivattomasti.

# data[].attributes.headline
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.subject
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.body
Merenkulkuun käytettävistä valtion tuista keskustellaan jatkuvasti. Suomen lipun alla seilaavien alusten tulevaisuus on riippuvainen näistä tuista. Lainsäädäntö vaikuttaa itse alusten seilaavuuden lisäksi laivoilla myytäviin tuotteisiin ja palveluihin ja näin ollen ihmisten ostokäyttäytymiseen ja alan kannattavuuteen. Esimerkiksi verovapaata tuontia koskevat säädökset koskevat monen matkustajan ostopäätöstä. Lisäksi merihenkilökuntaa koskee erilainen työlainsäädäntö kuin maissa työskentelevää. Työsopimuksia tahdotaan aika ajoin heikentää, mikä tuo epävarmuutta alalle. Merityössä on tällä hetkellä houkuttelevia etuja ja näin ollen merelle saadaan pätevää henkilökuntaa.

# data[].attributes.headline
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.subject
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.body
Yleinen taloustilanne vaikuttaa merenkulussa aivan kuin kaikilla muillakin aloilla. Silloin kun taloustilanne on hyvä, rahaa käytetään huolettomammin, katetta kertyy ja itse alakin voi hyvin. Ihmisten taloudellinen tilanne näkyy selkeimmin huviristeilyissä. Otetaan esimerkki juuri lähestyvästä pikkujoulukaudesta. Yritykset järjestävät hulppeita risteilyitä ja nämä kyseiset pikkujouluporukat käyttävät matkansa aikana kunnon summan rahaa.

# data[].attributes.headline
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.subject
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.body
Laivojen asiakaskuntaan vaikuttaa suuresti sosiaalinen ympäristö. Kaikilla on joku ajatus risteilyllä käymisestä tai ainakin ajatuksia siellä käyvistä ihmisistä. Tässä analysoinnissa pälkähästä pääsevät reittimatkustajat, sillä heillä on hyvä syy matkaansa. Mikäli esimerkiksi lapsena perheen parissa on totuttu käymään aika ajoin risteilyllä, on henkilöllä yleensä hyvä ja mukava kuva laivalla matkustamisesta. Syödään hyvin, hauskaa ohjelmaa, nauretaan, tanssitaan, hihitellään pitkään iltaan hytin yläpedillä, mutustellaan karkkia ja aamupalalla ihaillaan Tukholman saaristoa. Vastaavasti on henkilöitä, jotka ovat käyneet laivalla ensimmäistä kertaa kaverin seurana ja ovatpa vielä sattuneet matkaan hurjimpana pikkujouluperjantaina tai vastaavasti kolmensadan matkustajan Iskelmäkeskiviikkona. Mielikuvilla ja lähiympäristön tottumuksilla on suuri vaikutus ostopäätökseen.

# data[].attributes.headline
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.subject
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.body
Teknologian kehitys näkyy laivamaailmassakin helpottuneina toimintoina. Tavaran tilaus, erilaiset tilitykset, raportoinnit ja henkilöstötoiminnot ovat muuttuneet viimevuosina digiversioiksi ja täten monessa asiassa säästetään rutkasti aikaa ja rahaa. Eritoten palvelua on helpottanut parantuneet maksukorttikäytännöt ja yhteydet merillä. Enää ei juurikaan ole katvealueita yhteyksissä. Varausjärjestelmät ovat muuttuneet asiakkaan silmissä käteviksi käyttää ja netin kautta onnistuu pitkällekin räätälöidyt matkat. Teknologian kehityksellä on tietysti myös suuri merkitys markkinointiin ja erilaiset somekanavat ovat tuoneet haluttua näkyvyyttä, halutulla tavalla.

# data[].attributes.headline
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.subject
Rita Tirronen / Merenkulun henkilökuljetus

# data[].attributes.body
Suomen meriliikenteessä ekologisuus on otettu hyvin vakavasti. Tähän toki vaikuttaa myös koko ajan uutisissa pyörivä Itämeren tilanne. Vastuullisuuteen on satsattu laivojen joka osastolla. Kierrätykseen on hyvin tarkat proseduurit ja kaikki osastot osallistuvat jo työhön tullessa koulutukseen, missä käydään yhtiön ympäristöpolitiikka läpi. Suomalaiset yhtiöt tahtovat olla esimerkillisiä ja hyvin ympäristötietoisia toimijoita. Fakta tietysti on se, että meriliikenne kuluttaa merta, mutta asia koitetaan tehdä mahdollisimman vastuullisesti ja jokaisen työntekijän panos ajatellaan osana kokonaisuutta.

# data[].attributes.body
Matkatoimistoalaan ja liikematkustukseen vaikuttaa monet poliittiseen ympäristöön kuuluvat tekijät. Näitä ovat esimerkiksi palkkauksiin, työehtosopimuksiin ja työaikoihin liittyvät lait ja säädökset, verotus (mm. arvonlisävero, marginaalivero) ja lainsäädäntö. Matkatoimistotoiminta on hyvin säänneltyä. Kuluttajansuoja ja valmismatkalaki ovat Suomessa ja EU:ssa yksi matkatoimistoalan tärkeimpiä toimintaa ohjaavia tekijöitä. EU:n direktiivillä säädetään marginaaliverotusta ja marginaalivero on pakollinen matkatoimistopalveluja tarjoavalle yritykselle. Marginaaliverotus on haastava ja menettely on monimutkainen ja selkeitä ohjeita ei oikein löydy, joten tulkintoja on monia.  Lisäksi terrorismin uhka, kansainväliset kriisit, sodat ja matkustuksen rajoittaminen voidaan nähdä liikematkustukseen voimakkaasti vaikuttavina tekijöinä ja ovat osana poliittista ympäristöä. Yritykset määrittelevät matkustussäännön ja henkilöstön turvallisuus on suuressa roolissa. Turvallisuusaspekti tulee konkreettiseksi usein vasta silloin kun tapahtuu jokin kriisi, luonnonmullistus tms. terrori-isku. Poikkeustilanteen sattuessa, tulee matkatoimistossa voida reagoida nopeasti, paikantaa matkustajat, viestiä ja varmistaa, että matkustaja pääsee jatkamaan matkaansa.

# data[].attributes.body
Liikematkatoimistojen keskeisiä haasteita ja toimintaympäristön muutostekijöitä ovat heikot taloussuhdanteet. Talouden yleisen laskusuhdanteen aikana yritykset karsivat liikematkustuksesta heti. Taloustilanteen ollessa hyvä liikematkustus lisääntyy ja tällöin järjestetään enemmän tapahtumia, kokouksia, palkinto- ja opintomatkoja ja myös näitä suurempia tapahtumia suunnitellaan pitkälle tulevaisuuteen. Heikomman taloustilanteen vallitessa yritysten kokous- ja ryhmämatkat saatetaan toteuttaa hyvin lyhyellä varoitusajalla ja lisäksi matkustetaan kokoustamaan lähialueille ja edullisempiin kohteisiin pienemmällä budjetilla. Taloustilanteella on vaikutukset myös työvoimaan ja sen kehitykseen ja tarpeeseen. Matkatoimistoilla on monia kumppaneita ja lentoyhtiöillä on hyvin merkittävä rooli. Lentoyhtiöiden tekemät muutokset omassa toiminnassaan vaikuttavat suoraan myös matkatoimiston toimintaan. Matkatoimistojen ansaintamenetelmän muuttumisella on ollut vaikutusta tulorakenteeseen, sillä myydyistä lipusta tai muista tuotteista/palveluista harvemmin maksetaan komissiota.

# data[].attributes.body
Myös matkatoimiston yritysasiakkaat etsivät palveluilta elämyksiä. Kokoukset, opinto-, ja virkistysmatkat tulee olla elämyksellisiä. Myös hyvinvoinnin merkitys on korostunut liikematka-asiakkaiden arvoissa. Yrityksen kokoukseen tai tapahtumaan voidaan liittää hyvinvointia edistäviä lisäpalveluita tai järjestetään virkistys- ja hyvinvointipäiviä. Asiakkuudet kansainvälistyvät ja yritysasiakkaina on yhä useammin suuria globaaleja yrityksiä. Asiakkaat osaavat käyttää teknologiaa ja asiakkaiden vaatimukset ja odotukset kasvavat jatkuvasti. Matkustajien tarpeiden ymmärtäminen, erikoisvaatimuksiin vastaaminen ja palvelun merkitys korostuu. Yksittäiset ja yksinkertaiset liikematkat voidaan varata verkosta, mutta ryhmä-, kokous- ja tapahtumavarauksiin tarvitaan asiantuntijan palveluita. Lakot erityisesti lentoliikenteessä vaikuttavat sekä matkustajaan että matkatoimistoon.

# data[].attributes.body
Ekologiseen ympäristöön kuuluvia ilmiöitä ovat esimerkiksi ilmastonmuutos ja siitä johtuvat äärimmäiset sääolosuhteet. Lentäminen on yksi suurimmista ilmaston kuormittajista. Luonnonkatastrofit vaikuttavat matkustukseen. Ilmastonmuutoksen vaikutuksesta kestävien tuotteiden ja palveluiden kysyntä kasvaa. Ja ihmiset ovat yhä enemmän tietoisia ympäristöön vaikuttavista asioista ja voivat omilla valinnoillaan vaikuttaa.Kasvava huoli ympäristöstä ja öljyn hinnan nousu voivat osaltaan jarruttaa matkailun kehitystä. Alalla toimivien yritysten olisi sitouduttava kestävän matkailun edistämiseen.

# data[].attributes.body
Teknologian kehitys on vaikuttanut ja tulee vaikuttamaan matkatoimistoihin edelleen.  On myös katsottu, että digitalisaatio on hävittänyt alalta työpaikkoja.

Verkosta voi varata lähes kaikki yksittäisliikematkustajan tarvitsemat palvelut. Yritysasiakkaat kuitenkin monesti haluavat ja tarvitsevat asiantuntijan palveluita ja osaamista vaativimmissa matkustusasioissa ja eivät halua käyttää omaa aikaansa palveluiden varaamiseen tai tiedon etsimiseen. Ryhmämatkoja tai tapahtumapalveluita ei ainakaan vielä voi ostaa verkosta vaan tarvitaan ammattitaitoisia asiantuntijoita. Matkahallinnon työkaluja on kehitetty merkittävästi. Lisäksi on kehitetty sovelluksia älypuhelimille, joiden avulla liikematkustaja voi varata, hallita ja selata matkojaan ja saa ilmoitukset mahdollisista muutoksista. Matkatoimistoissa lentolippujen kirjoitus on automatisoitu. Teknologia on mahdollistanut etätyön. Some on kasvattanut asemaansa. Uudet järjestelmät tulisi osata omaksua nopeasti ja hyödyntää palvelun tarjoamisessa. On myös otettava tarkasteluun kilpailijoiden sekä muilla toimialoilla tapahtuvat teknologian ratkaisut. Vaikka tarjotaan digitaalisia palveluja, tulisi niiden olla henkilökohtaista palvelua.

# data[].attributes.headline
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykykjohtaminen Yrityksissä

# data[].attributes.subject
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykykjohtaminen Yrityksissä

# data[].attributes.body
Työkykyjohtamisen johdonmukaisuus johtamisen kaikilla tasoilla jää usein epäselväksi, koska esimerkiksi poliittisilla päättäjillä on harvoin käytössään mittareita työhyvinvoinnin kokonaisvaltaiseen seurantaan. Lainsäädäntö määrittelee raamit työkykyjohtamisen toimenpiteille valtakunnallisesti, mutta myös yrityksen oma politiikka vaikuttaa yrityksen sisäisten päätösten tekemisessä.

# data[].attributes.headline
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.subject
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.body
Suunnitelmallisella ja ennakoivalla toiminnalla yritykset ottavat vastuun johtamisesta ja henkilöstön työkyvystä. Näin työpaikan liiketoimintatavoitteet voidaan saavuttaa työhyvinvoinnin kokemuksia lisäten, sekä sairastavuuden ja työkyvyttömyyden kustannuksia samalla hilliten.

# data[].attributes.headline
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.subject
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.body
Varhaisen tuen toimintamalli auttaa ehkäisemään työntekijän työkyvyn heikkenemistä työuran eri vaiheissa. Työkykyä voivat heikentää esimerkiksi fyysinen sairaus, liiallinen kuormitus työssä, hankala elämäntilanne tai ikääntymisen tuomat muutokset suhteessa työn vaatimuksiin. Heikentäviä tekijöitä voivat olla myös osaamisen tai motivaation puute. Aktiivisella ongelmien havaitsemisella, puheeksi ottamisella ja ratkaisujen hakemisella tuetaan työntekijän työkykyä ja työhyvinvointia.

# data[].attributes.headline
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.subject
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.body
On tärkeää sopia mm. siitä, miten yritys raportoi työterveyshuoltoa työntekijän poissaoloista, jotta nekin saataisiin mukaan sairauspoissaolojen kokonaistilastointiin. Tilastojen avulla päästään seuraamaan sairauspoissaolojen kokonaismäärän kehitystä verrattuna aikaisempiin vuosiin ja omaan toimialaan. Samoin tilastot kertovat yleisellä tasolla siitä, minkätyyppiset sairaudet tai tapaturmat ovat työpaikalla yleisimpiä ja mihin ennaltaehkäisevät toimet tulee erityisesti kohdistaa.

# data[].attributes.headline
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.subject
Mika Parkatti ja Timo Jääskelä Työkykyjohtaminen yrityksissä

# data[].attributes.body
Työn kehittämistä tapahtuu työyhteisössä jatkuvasti. Työntekijät kokeilevat sujuvampia tapoja työn tekemiseen ja ottavat uusia menetelmiä käyttöön. Monesti uudet toimintaa tehostavat menetelmät ovat ekologisempia, kuin aikaisemmat ja tällä tavoin voidaan saavuttaa kestävää kehitystä tukevia toimintatapoja.

# data[].attributes.body
Omien työssä saamien kokemusten  perusteella  olen havainnut seuraavia asioita:

Talouden taantuma näkyy B2C (kuluttajamyynti) risteilymatkojen myynnissä yleensä suotuisasti, koska lama-aikoina kauemmaksi suuntaantuvat matkat, vaikkapa Thaimaan matkat, jätetään varamaatta ja lähdetäänkin lyhyemmälle matkalle Itämerelle. Irtiotto arjesta halutaan joka tapauksessa tehdä varsinkin koululaisten loma-aikoina. Kun talous elpyy, B2C asiakas varaa paremman hyttiluokan, á la carte-ruokailut buffet-ruokailun sijaan sekä varaa paremmin rahaa laivalle ja kohdemaahan käytettäväksi.

Talouden taantuman aikana B2B (yritys) myynti vähenee ja arvokkaampien kokousmatkojen á-hinta pienenee. Yritykset säästävät kuluissa ja karsivat kokousmatkojen lisäpalveluista. Talouden elpyessä jälleen satsataan matkaan paremmin ja oheispalveluitakin varataan matkalle avokätisemmin.

Rahtiliikenne on suora indikaattori Suomen talouden tilaan. Varma merkki Suomen talouden elpymisestä on rahtiliikenteen nousu ja vastaavasti rahtimyynnin lasku kielii taantumasta.

# data[].attributes.body
Merimatkalle mielii moni meistä, käytännössä varmastikin jokainen on risteillyt laivalla jossakin vaiheessa elämää. Ruotsin tai Tallinnan matkat ikään kuin kuuluvat meidän kulttuuriin. Tätä kulttuuria moni ulkomaalainen on kenties hieman ihmeissään seurannut. Asiakaskäyttäymistä analysoidaan tarkasti, sillä jokaiselle asiakkaalle halutaan tarjota hänen näkökulmastaan paras risteilyelämys ja jokaista eri asiakassegmenttiä tarvitaan, jotta vuoden jokaisena päivänä laivat täyttyisivät optimaalisella tavalla. Matkalle lähdön sosiaalisia vaikuttimia voivat olla perheen kanssa matkustus, ostokset joko laivalla ja/tai kohteessa, liikematkustus, erilaiset teemat, kulttuuri tai harrastukset (vaikkapa Tukholman maraton, Keppihevos-risteily, Tubecon matkat, yhdistysmatkat, Elitloppet, koiranäyttelyt, messut jne), opiskelijaristeilyt (Abit, Goomit yms.), eläkeläismatkat, konserttimatkat ja monenlaiset eri juhlat & bilematkat sekä reittimatkustajat. Asiakkaistamme suuri osa on kanta-asiakkaita, jotka käyvät monta kertaa vuodessa matkalla. Matkalle lähdön motiivi voi vaihdella eri matkoilla eli sama asiakas voi kuulua useaan eri segmenttiin.

# data[].attributes.body
Hankintalaki kuntahankinnassa karsii pienten tuottajien mahdollisuuksia osallistua ruuantuotantoon. Maataloudessa on koettu monta vaikeaa satovuotta ja tuottajille ei jää niistä asianmukaisia korvauksia, joten tulevaisuudessa kotimainen ruuantuotanto tulee olemaan kovilla. Sosiaalipolitiikka segmentoi asiakkaat ja asettaa suositukset, kuten ravitsemussuositukset, EU-politiikka asettaa lakeja ruuan tuotantoon ja ruokaturvallisuuteen. Myös Suomen elintarvikelaki antaa toiminnalle säädöksiä, josta laki omavalvonnasta on näkyvin. Eu vaikuttaa myös työvoiman liikkuvuuteen. Globalisaatio näkyy raaka-aineiden monipuolistumisena ja uusina jalostusasteina.  Työlainsäädäntö pitää sisällään työsopimuslain, työaikalain, vuosilomalain ja lain yhdenvertaisuudesta. Julkisia palveluita tuottaa yksityiset yritykset ostopalveluina. Toimiiko Soten palveluseteli myös joukkoruokailussa ja antaa valinnanvapauden asiakkaalle, jonka seurauksena syntyy kilpailua myös julkisiin organisaatioihin. Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä on huolissaan kouluruokailun heikosta suosiosta ja valtiovalta aikoo tehdä selvityksen, kuinka kouluruokailua voitaisiin kehittää ja tulisiko välipala tarjota myös kouluruoan yhteydessä oppilaille, koska oppilaat viettävät yhä enemmän aikaa yksinään ja heillä ei välttämättä ole kotona tarjolla välipalaa. Ilmastonmuutos puhuttaa laajasti yhteiskunnassamme, niin ympäristökysymykset nousevat tulevaisuudessa enemmän esille myös julkisessa ruokapalvelussa (maaperä, vesistö, ilmakehä, maisema).

# data[].attributes.body
Kilpailuttaminen hankitalainsäädännön säätämänä mielestämme haittaa lähi- ja luomutuotteiden käyttämistä julkisessa ruokatuotannossa. Ammattitaitoinen henkilökunta harvenee, koska ala ei ole erityisen vetovoimainen. Lama aiheuttanut alan palkkakuopan. Valtion velkaantuminen aiheuttaa kulukuurin julkiseen ruokatuotantoon. Painopiste tulee olemaan kestävässä ruokahuollossa ja kestävässä kehityksessä.

# data[].attributes.body
Väestörakenne ikääntyy ja seurauksena työvoimapula ja ongelmia huoltosuhteessa. Sosiaalinen liikkuvuus aiheuttaa kohtaanto -ongelmaa työvoiman tarpeessa. Asenteet työhön ja vapaa-aikaan ovat muuttuneet varsinkin Z-sukupolvella, työ ei ole enää kaikki, vaan se on osa elämää. Koulutustason kasvu positiivista, mutta löytyykö tekijöitä suorittavaan työhön; koulutuksen tulee olla säännöllistä ja tässä hetkessä. Monikulttuurisuus vaikuttaa ruokakulttuurin kehittymiseen rikastavasti. Ruokatrendit näkyvät myös joukkoruokailussa mm. kasvisruuan tarjonnan lisääntymisenä. Taloudellinen ulottuvuus tarkastelee tuotannon kannattavuutta ja toimeentulokysymyksiä, ja tuotannon eettiset kysymykset kohdistuvat ihmisten, tuotantoeläinten ja ympäristön hyvinvointiin. Tulevaisuudessa puhuttaa maaseudun tulevaisuus, ruokaturva ja ruoan parissa työskentelevien ihmisten työolosuhteet.Nuorten ja jopa lasten joukossa ylipaino ja liikalihavuus, nuoruusiän diabetes sekä syömishäiriöt kuten bulimia, anorexia ja ortorexia ovat lisääntyneet hälyttävästi, tähän asiaan tulee kiinnittää myös julkisessa ruokapalvelussa huomiota. Oikealla ravitsemuksella on vaikutusta työikäisten terveyteen metabolisen oireyhtymän ja kakkostyypin diabeteksen ennaltaehkäisyssä ja ravitsemushoidossa.

# data[].attributes.body
Suhtautuminen teknologisiin pyrkimyksiin keventää työtapoja. Uudet löydöt / kehityksen tulokset näkyvät uusina tuotteina varsinkin ruokatrendeissä. Teknologia tuottaa tietoa asiakkaalle tarjonnasta ja ravitsemussisällöistä digitaalisesti. Koneet ja laitteet toimivat prosessinomaisesti vaatien ruokaohjeelta ehdotonta toimivuutta. 3D-tulostus tulee julkisiin ruokapalveluihin.

# data[].attributes.body
Ympäristölainsäädäntö velvoittaa lajittelemaan ja kierrättämään energiajae. Hävikkiruoka kalleimpana jätteenä minimoidaan tarkentamalla valmistuserien määriä ja hankkimalla uusia asiakkaita ylijäämä ruualle. Myös raaka-aineiden yksi hankintakriteeri on mahdollisimman pieni jätteen määrä. Aterioista lasketaan hiilijalanjälki tuotannonohjausohjelmaa hyödyntäen. Energian kulutukseen kiinnitetään huomiota sähkön ja veden kulutuksen osalta entistä enemmän. Aurinkosähkö- ja tuulivoima tulee lisääntymään energiamuotona. Ekologisuusmittareilla voidaan kilpailla.

# data[].attributes.body
Tallink Silja toimii herkällä Itämeren alueella ja haluaa pitää hyvää huolta toimintaympäristöstä sekä kannustaa myös asiakkaita ja yhteistyökumppaneita tekemään samoin. Ympäristövastuu on keskeisellä sijalla, jonka vuoksi yritys on ollut mukana Itämeren suojelussa monella tavalla vuodesta 2001 lähtien ja tekee jatkuvaa kehitystyötä ympäristön hyväksi. Ympäristön suojelu huomioidaan niin toimintamallien kehittämisessä kuin uuden teknologian hyödyntämisessä.
https://www.kauppalehti.fi/uutiset/suomalaisyrityksen-mikrobit-syovat-laivojen-kuonat-seuraavana-tallink-silja-ja-mein-schiff-1/228605d9-3397-3f8c-9cfa-649fd9f64eb5

Tallink Siljalle on myönnetty vuonna 2008ympäristöjärjestelmäsertifikaatti ISO 14001 ja kaikille Tallinkin ja Silja Linen Suomesta lähteville laivoille on myönnetty syyskuussa 2017 ensimmäisenä laivayhtiönä maailmassa MSC:n jäljitettävyyssertifikaatti (vastuullisesti pyydetyt kalat ja äyriäiset). Sertifioinnin myötä Tallink Siljan asiakkaat voivat varmistua, että ravintoloissa sinisellä MSC-ympäristömerkillä merkityt tuotteet ovat peräisin kestävästä kalakannasta ja että kalastuksessa on käytetty vastuullisia pyyntimenetelmiä.

https://www.kauppalehti.fi/uutiset/tallink-silja-on-maailman-vastuullisin-katkarapulaiva/df91b8ba-ed85-310e-87e2-5d84825763c6

# data[].attributes.body
Uusi teknologia parantaa asiakaskokemusta ja kuluttaja tavoittaa Tallink Siljan entistä helpommin niin OnLine varausjärjestelmän, mobiilisovelluksen tai vaikkapa chatin kautta. Lisäksi kanta-asiakaskortti on mahdollista saada mobiilina: https://www.youtube.com/watch?v=gLdnXjNCsfc

Web-analytiikan avulla verkkosivustoilta saatava data saadaan yritykselle tehokkaammin hyödynnettäväksi liiketoiminnan suunnitteluun. Kehittyneet tekoäly- ja koneoppimismetodit tuovat internetsivuilla vierailevista tarvittavan datan Tallink Siljan analyytikoille.

https://www.annalect.fi/lehdistotiedote-annalect-finland-nostaa-web-analytiikan-alyn-uudelle-tasolle/

Asiakas saa teknologian avulla parempaa palvelua myös satamissa, jossa lähtöselvitys on mahdollista suorittaa joko lähtöselvitysautomaateissa tai ennakkoon älypuhelimella.

https://www.tallinksilja.fi/self-check-in

https://www.tallinksilja.fi/mobiili

# data[].attributes.body
Meriliikenteen henkilökuljetukseen vaikuttavat monet poliittiset voimat niin Viron, Suomen, Ruotsin, Latvian kuin EU:n osalta. Lainsäädäntö eri maissa ja lisäksi meriliikenteeseen sovellettava oma lainsäädäntönsä tekevät alalla toimimisen haasteelliseksi. Tallink Siljalla on niin Suomen, Ruotsin, Viron ja Latvian lipun alla olevia aluksia. Jokaisella näistä on omat erikoisuuteensa, joihin matkustaja törmää esimerkiksi Tax Free tuotteita ostaessaan. Tupakan ja alkoholin myynti ja maahantuonti poikkeaa merkittävästi eri reiteillä. https://www.tallinksilja.fi/maahantuontisaannokset

Viimeisimpinä alaa ovat muuttaneet mm tänä vuonna uudistunut Valmismatkalainsäädäntö http://smal.fi/fi/SMAL/Valmismatkakampanja/Pakettimatkalla-vuonna-2018 ja toukokuussa voimaan tullut Yleinen tietosuoja-asetus GDPR https://eugdpr.org/ . Myös Yhdenvertaisuuteen liittyvä asetus muutti toimintatapoja ja palvelua vuoden 2015 alusta alkaen.

https://www.tallinksilja.fi/avustamisen-laatuvaatimukset-ja-esteettomyyden-ehdot

Tallink Siljan kuljetusehdoista löytyy jo hengästyttävä määrä eri instansseja, joiden lakeja henkilökuljetukseen sovelletaan. https://www.tallinksilja.fi/kuljetusehdot

# data[].attributes.headline
Tässä tehtävässä on tarkasteltu catering- alaa, peste- analyysin avulla. Catering alalla tarkoitetaan tässä tehtävässä pitopalvelutoimintaa, eikä suurkeittiö/ laitoskeittiötoimintaa. Ravintola- ja caterinala on tiukasti säädelty suomessa erilaisilla laeilla ja asetuksilla. Catering- alan suurimmin vaikuttavat lait ovat laki alkoholitarjoilusta, jota valvoo Valvira (Valvira) ja laki elintarvike valvonnasta, jota valvoo Evira (Evira).Alkoholilaki määrittelee, että alkoholitarjoilua varten pitää olla voimassa oleva lupa, alkoholitarjoilulle. Perinteisessä catering- palvelussa on tyypillistä, että asiakas vuokraa jonkin juhlatilan, missä catering- yritys valmistaa tarjoilun kokonaan tai osittain. Tämä tarkoittaa myös sitä, että juhlatilalla ei ole anniskelulupaa tai laillista alkoholin tarjoilu- aluetta. Myöskään catering- yrittäjällä, joka toimii kulloinkin juhlille vuokratuissa tiloissa, ei voi saada anniskelulupaa, eikä voi näin ollen myydä alkoholia asiakkaalle. Tyypillistä on, että asiakas tuo omat juomat mukanaan. On kuitenkin mahdollista, että catering- yritys toimii kokonaan tai osittain omissa, vakituisissa juhlatiloissaan, jolloin tiloille/yritykselle voi hakeaa anniskelulupaa. asiakas voi tällöin joko tuoda omat juomansa, jos anniskelulupaa ei ole tai ostaa ne catering- palveluja tuottavalta yritykseltä. Valvira valvoo ravintoloiden anniskelulupia, mutta yksityisien juhlien alkoholitarjoilua valvoo poliisi. poliisille olisi tehtävä ilmoitus alkoholitarjoilusta, mutta kokemukseni mukaan niitä ei juurikaan tehdä. Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry:n toimitusjohtaja Timo Lapin mukaan catering- yrittäjät, jotka toimivat omissa ravintolatiloissaan, ilman anniskelulupaa ja antavat asiakkaiden tuoda omat juomansa, vääristävät kilpailua (Yle uutiset.)LähteetEvira. Laki elintarvikevalvonnastahttps://www.oivahymy.fi/ Valvira. Laki alkoholitarjoilustahttps://www.valvira.fi/ Yle uutiset. Artikkeli pitopalveluiden erityisoikeuksista alkoholilaissahttps://yle.fi/uutiset/3-5087904

# data[].attributes.subject
Tässä tehtävässä on tarkasteltu catering- alaa, peste- analyysin avulla. Catering alalla tarkoitetaan tässä tehtävässä pitopalvelutoimintaa, eikä suurkeittiö/ laitoskeittiötoimintaa. Ravintola- ja caterinala on tiukasti säädelty suomessa erilaisilla laeilla ja asetuksilla. Catering- alan suurimmin vaikuttavat lait ovat laki alkoholitarjoilusta, jota valvoo Valvira (Valvira) ja laki elintarvike valvonnasta, jota valvoo Evira (Evira).Alkoholilaki määrittelee, että alkoholitarjoilua varten pitää olla voimassa oleva lupa, alkoholitarjoilulle. Perinteisessä catering- palvelussa on tyypillistä, että asiakas vuokraa jonkin juhlatilan, missä catering- yritys valmistaa tarjoilun kokonaan tai osittain. Tämä tarkoittaa myös sitä, että juhlatilalla ei ole anniskelulupaa tai laillista alkoholin tarjoilu- aluetta. Myöskään catering- yrittäjällä, joka toimii kulloinkin juhlille vuokratuissa tiloissa, ei voi saada anniskelulupaa, eikä voi näin ollen myydä alkoholia asiakkaalle. Tyypillistä on, että asiakas tuo omat juomat mukanaan. On kuitenkin mahdollista, että catering- yritys toimii kokonaan tai osittain omissa, vakituisissa juhlatiloissaan, jolloin tiloille/yritykselle voi hakeaa anniskelulupaa. asiakas voi tällöin joko tuoda omat juomansa, jos anniskelulupaa ei ole tai ostaa ne catering- palveluja tuottavalta yritykseltä. Valvira valvoo ravintoloiden anniskelulupia, mutta yksityisien juhlien alkoholitarjoilua valvoo poliisi. poliisille olisi tehtävä ilmoitus alkoholitarjoilusta, mutta kokemukseni mukaan niitä ei juurikaan tehdä. Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa ry:n toimitusjohtaja Timo Lapin mukaan catering- yrittäjät, jotka toimivat omissa ravintolatiloissaan, ilman anniskelulupaa ja antavat asiakkaiden tuoda omat juomansa, vääristävät kilpailua (Yle uutiset.)LähteetEvira. Laki elintarvikevalvonnastahttps://www.oivahymy.fi/ Valvira. Laki alkoholitarjoilustahttps://www.valvira.fi/ Yle uutiset. Artikkeli pitopalveluiden erityisoikeuksista alkoholilaissahttps://yle.fi/uutiset/3-5087904

# data[].attributes.headline
Taloudellisten tekijöiden vaikutus Catering- alalla. Yleisesti voidaan sanoa, että yrityksen tavoite on tehdä taloudellisesti kannattavaa liiketoimintaa. Kannattavuus voidaan määritellä tuottojen ja kustannusten väliseksi suhteeksi (Lönnqvist ym. 2010, 81). Taloudellisuus puolestaan tarkoittaa muun muassa tehokkuutta ja säästäväisyyttä osto-, palvelu- ja valmistusprosesseissa. (Heikkilä ja Viljanen 2010, 171). 

# data[].attributes.subject
Taloudellisten tekijöiden vaikutus Catering- alalla. Yleisesti voidaan sanoa, että yrityksen tavoite on tehdä taloudellisesti kannattavaa liiketoimintaa. Kannattavuus voidaan määritellä tuottojen ja kustannusten väliseksi suhteeksi (Lönnqvist ym. 2010, 81). Taloudellisuus puolestaan tarkoittaa muun muassa tehokkuutta ja säästäväisyyttä osto-, palvelu- ja valmistusprosesseissa. (Heikkilä ja Viljanen 2010, 171). 

# data[].attributes.body
Catering- alan on yhä vaikeampaa tehdä kannattavaa liiketoimintaa. Yritysten on karsittava menojaan mahdollisimman paljon, mikä käytännössä tarkoittaa henkilökunnan karsimista ja tarkkaa suunnittelua esim. Raaka-aineiden käytön osalta. Yrityksen on hinnoiteltava tuotteensa niin, että hinta ei ole asiakkaalle liian kova, mutta yritys pystyy hinnalla kuitenkin kattamaan kustannuksensa. Henkilökunnan karsinta vaikuttaa suoraan, siihen palveluun, mitä asiakkaalle pystytään tarjoamaan. Tarkka raaka- aineiden valinta menukokonaisuuksiin taas vaikuttaa siihen, ettei asiakkaalla tai yrityksellä ole mahdollista liikkumavaraa ruokien muuttamisessa asiakkaan mieltymyksiin sopivaksi. Yrityksen onkin jatkuvasti tasapainoiltava tarjottavan palvelun sekä kannattavuuden kanssa.

Lähteet:
Heikkilä, P. & Viljanen, R. 2000. Yritystoiminta hotelli- ja matkailualalla. 4.uud.p.
Juva: WS Bookwell Oy.

Lönnqvist, A., Jääskeläinen, A., Kujansivu, P., Käpylä, J., Laihonen, H., Sillanpää,
V. & Vuolle, M. 2010. Palvelutuotannon mittaaminen johtamisen välineenä.
Helsinki: Tietosanoma.

# data[].attributes.body
Kautta aikojen on aina ollut ihmisiä, jotka haluavat itse järjestää juhlansa, omin voimin, mahdollisimman edullisesti. Mutta myös niiden ihmisten määrä on noussut, jotka haluavat ostaa palvelun.Catering- ala elää tällä hetkellä suurien muutosten aikakautta. Isolla joukolla ihmisiä on jatkuvasti enemmän tarvetta catering- palveluille, kun aika/osaaminen ei enää riitä esimerkiksi hautajaisten järjestämiseen tai esimerkiksi nuoren rippijuhlat ovat tänä päivänä usein vierasmäärältään isompia tapahtumia, johtuen sosiaalisen median mahdollistamisesta kaveriporukan suurentumisesta.

Catering- palveluita tarjoavia yrityksiä on tullut viime vuosikymmenen aikana valtavasti lisää. Jotkut tarjoavat perinteisiä hää- ja hautajaisruokia jne. Jotkut tarjoavat nykyaikaisempaa ruokatuotetta ja jotkut taas ovat erikoistuneet tiettyihin juhliin. Asiakkaiden mieltymykset ovatkin monipuolistuneet sosiaalisen rakenteen monipuolistumisessa. (Landoloma)

Lähteet:

Landoloma. Sosiaalinen rakenne
http://landoloma.com/article/sosiaalinen-rakenne

# data[].attributes.body
Yllä olevissa tehtävissä on puhuttu paljon siitä, miten tegnologia on vaikuttanut tehokkuuteen varaston valvonnassa, tilausten tekemisessä ja itse tuotteiden valmistuksessa sekä asiakaspalvelun tehokkuudessa. Esimerkiksi ravintola Cavernassa on lähinnä pöytien plokkaajia, varsinaisten tarjoilijoiden sijasta. Ideana on, että tilaukset tehdään pöydässä olevalla Ipadilla. Tilatun tuotteen tarjoilija tai kokki kyllä tuo sitten nopeasti paikalle.

Catering- alalla tegnologian räjähdysmäinen kehitys on tuonut yhden erityispiirteen. Sosiaalinen media on täynnä erilaisia esim. hääplogeja ja sivustoja, missä asiakkaat kertovat tuhansille seuraajille, miten häävalmistelut ja itse häät olivat sujuneet. Asiakkaat antavat ilmaista mainosta catering- yrityksille, joiden palvelu on asiakkaan mielestä ollut erityisen hyvää. Tätä kautta catering- alan yritys saa paljon uusia asiakkaita.

Asialla on kuitenkin olemassa myös varjopuoli, sillä jos jokin menee juhlissa pieleen, yrityksestä johtuen tai joskus jopa yrityksestä johtumattomista syistä, on mahdollista, että yritys "ristiinnaulitaan" sosiaalisessa mediassa. Tämä on aiheuttanut lukuisia juhlien perumisia tai yrtityksen vaihtamista johonkin toiseen yritykseen. Pahimmissa tapauksessa yritysten maine on pilattu ja yritys on joutunut lopettamaan liiketoimintansa.

# data[].attributes.body
Ekologisuus on jatkuvasti tapetilla ja ihmiset ainakin kertovat pyrkivänsä elämään mahdollisimman ekologisesti. Kuinka moni kuitenkaan meistä on Fennovegaani, eli vegaani, joka syö vain kotimaisia tuotteita ja ajaa aina pyörällä lähikauppaan, ei käytä uunia tai jääkaappia, jollei se toimi aurinkoenergialla jne?

Gatering- toiminta keskittyy vahvasti jonkinlaisten juhlien järjestämiseen. Monet kuluttajat ajattelevat, että juhlissa voi tehdä poikkeuksia ekologisuuden suhteen, kun arjessa toimii mahdollisimman ekologisesti.

Yrityksen näkökulmasta on mahdotonta toimia täysin ekologisesti, mutta on kuitenkin asioita, mihin catering- yrityskin voi vaikuttaa.
Yritys voi parhaansa mukaan huolehtia jätteiden oikeanlaisesta käsittelystä, tavoitella mahdollisimman pientä ruokahävikkiä, käyttää reilun kaupan tuotteita, välttää eksoottisia hedelmiä ja pitkälle prosessoituja tuotteita, suosia kotimaisia luonnon marjoja, sieniä ja riistaa jne. (Trashless)

Loppujen lopuksi kyse on taas rahasta. Osa ekologisemmista tuotteista/toimintatavoista on halvempaa toteuttaa, osa taas kalliimpaa.

Lähteet:
Trashless. Kohti zero waste elämäntapaa
http://www.trashless.net/2017/10/miten-tehda-mahdollisimman-eettiset.html

# data[].attributes.body
Kahvila-ravintoloiden toimintaan vaikuttaa monet poliittiset lait ja asetukset, jonka puitteissa yritystoimintaa tulee harjoittaa.

Toimintaa säätelee esimerkiksi kansallinen elintarvikelainsäädäntö. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira tekee elintarviketurvallisuuteen liittyvää viranomaisvalvontaa ja se  antaa myös ohjeita elintarvikkeiden käsittelemiseen, säilyttämiseen sekä tuotetietojen ilmoittamisen ja luovuttamiseen.Elintarvikehuoneistoissa kuten kahviloissa, ravintoloissa ja pikaruokaravintoloissa toimivilta työntekijöiltä vaaditaan myös hygieniapassi. https://www.evira.fi/

Työ- ja elinkeinoministeriö säätelee yritystoimintaan liittyvää toimintaa. Tähän liittyy muun muassa kirjapintolaki ja kaupparekisteriin kuuluminen. https://tem.fi/yrityksen-toiminnan-saantely

1.1.2018 voimaan tulleen alkoholilain uudistuksen myötä ravitsemisliikkeiden kuten kahviloiden aukioloaikaa ei rajoiteta enää laissa. Kahvila-ravintolat saavat itse päättää aukioloaikansa ja päättää ovatko auki esimerkiksi juhlapyhinä. https://tem.fi/majoitus-ja-ravitsemustoiminta

Ravitsemispalveluiden toimintaan vaikuttaa myös verotukselliset asiat. Verotuksen osuus on alalla suuri. Vuonna 2010 ravintolaruuan verotusta laskettiin 24 prosentista 14 prosenttiin, jonka seurauksena ruokamyynti lisääntyi. https://mara.fi/matkailu-ja-ravintola-ala-lyhyesti/matkailu-ja-ravintola-ala-lyhyesti/ruokamyynti-ravintoloissa

Kahvila-ravintoloiden toimintaan vaikuttaa myös työsuojelulaki ja tietosuojalaki. Yritykset noudattavat myös TES-työehtosopimusta, jossa määritellään työssä noudatettavista minimiehdoista, kuten palkasta, työajasta, sairauspalkasta, vuosiloman antamisesta sekä lomarahasta. https://www.pam.fi/tyo/matkailu-ravintola-ja-vapaa-ajan-palveluala.html

# data[].attributes.body
Talouden suhdannevaihtelut näkyvät nopeasti ravintoloiden liikevaihdossa. Tällä hetkellä matkailu- ja ravintola-alan suhdannenäkymät ovat hieman tavanomaista paremmat. Myynnin ja henkilökunnan määrä alalla on nousussa. Matalapalkka-alalla puute ammattitaitoisesta henkilökunnasta asettaa tosin oman haasteensa myynnin kasvulle. https://mara.fi/toimiala/tilastoja-ja-tutkimuksia/suhdanteet/suhdannebarometri-2

Vuonna 2017 julkaistun kuluttajabarometrin mukaan kuluttajien luottamus talouteen on tällä hetkellä vahva. Palkat, kuluttajahinnat ja ostovoima ovat myös pienessä nousussa. Esimerkiksi pikaruokasektorin kasvu oli viime vuonna ravintola-alan nopeinta. Myös työpaikkojen määrä lisääntyi. Kotitalouksien ravintolamenoihin käytettävä rahamäärä yksilöä kohden on myös kasvanut tasaisesti.

Tulevaisuudessa inflaation uskotaan kiihtyvän. Myös talouskasvun uskotaan jatkuvan, mutta maltillisempana. Talouksien velkaisuus lisääntyy. Kuluttajien luottamus talouteen on kuitenkin vahva, joten yksityinen kulutus voi jopa kasvaa. Euroalueen positiivinen talouskasvu heijastuu myös Suomeen.  https://mara.fi/matkailu-ja-ravintola-alan-suhdannekatsaus-20
https://mara.fi/site/attachments/Suhdanne_2017_2_KORJATTU.pdf

Ekonomista ympäristöä tarkasteltaessa on hyvä ottaa huomioon kotimaisen ostovoiman lisäksi myös ulkomailta tuleva tulo. Esimerkiksi venäläisten talouskehitys on kääntymässä monen vuoden taantuman jälkeen jälleen positiivisempaan suuntaan. Jos palkat jatkavat maltillista nousuaan ja öljyn hinta sekä rupla pysyvät samalla tasolla, kansalaisten taloudellisen tilanteen odotetaan paranevan  Venäläisten matkailijoiden määrä ja heidän rahankäyttö on maltillisessa mutta lupaavassa nousussa. https://esaimaa.fi/uutiset/lahella/d83cbf30-3afe-4002-8b42-01846b64ba23

Kun yritysten taloustilanne on hyvä, halutaan panostaa myös työntekijöiden hyvinvointiin ja työsuhde-etuihin. Tällaisia ovat muun muassa ateria etu, tuettu työpaikkaruokailu ja lounassetelit. Myös kahvila-ravintoloissa on huomattu lounasedun merkittävyys ja hyöty. Työpaikat järjestävät myös erilaisia kokouksia ja koulutuksia työntekijöilleen, joihin yritykset tilaavat mm. kokouskahvituksia. Kun taloustilanne on huono, yritykset karsivat kaikista ylimääräisistä kuluistaan.

# data[].attributes.headline
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                       Verotus ja lainsäädäntö vaikuttavat suuresti yritysten päätöksiin ja toimintamalliin.  Kilpailu on kovaa ja kiristyy. Globalisaatio tuo muiden maiden tuotteet ja tavarat lähelle. Samalla lähituotanto lisääntyy kotimaassa -> ääri-ilmiöiden lisääntyminen. SOTE-uudistus vaikuttaa väistämättä kunnallisiin ruokapalveluihin, jos ruokapalveluiden tuottaminen siirtyy kuntien ja maakuntien yhteisille yhtiöille. Kuntien hankintapalvelut ja erilaiset useiden kuntien muodostamat hankintaosakeyhtiöt vaikuttavat tavaroiden ja palveluiden hankintoihin ja kilpailutukset sulkevat usein pois pienet, paikalliset toimijat.  Ympäristö-, elintarvike- ja työaikalainsäädäntö, työehtosopimukset, hygieniasäädökset sekä ravitsemussuositukset asettavat omat vaatimuksena työn tekemiselle ruokapalveluissa. 

# data[].attributes.subject
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                       Verotus ja lainsäädäntö vaikuttavat suuresti yritysten päätöksiin ja toimintamalliin.  Kilpailu on kovaa ja kiristyy. Globalisaatio tuo muiden maiden tuotteet ja tavarat lähelle. Samalla lähituotanto lisääntyy kotimaassa -> ääri-ilmiöiden lisääntyminen. SOTE-uudistus vaikuttaa väistämättä kunnallisiin ruokapalveluihin, jos ruokapalveluiden tuottaminen siirtyy kuntien ja maakuntien yhteisille yhtiöille. Kuntien hankintapalvelut ja erilaiset useiden kuntien muodostamat hankintaosakeyhtiöt vaikuttavat tavaroiden ja palveluiden hankintoihin ja kilpailutukset sulkevat usein pois pienet, paikalliset toimijat.  Ympäristö-, elintarvike- ja työaikalainsäädäntö, työehtosopimukset, hygieniasäädökset sekä ravitsemussuositukset asettavat omat vaatimuksena työn tekemiselle ruokapalveluissa. 

# data[].attributes.headline
 Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                        Hintakilpailu kovaa, ei pystytä hinnalla kilpailemaan. Maku ja laatu nousevat suurempaan asemaan, samoin ravitsemusmäärät. Ikäihmisiä tulee paljon ruokittavaksi laitosruokaloihin, valmistusvolyymien kasvu. Yritysten leikkaukset vähentävät myös henkilöstöruokailujen tarvetta. Kuntien taloudelliset säästöt näkyvät väistämättä ruokapalveluiden kilpailuttamisena ja palvelun kehittämisenä entistä taloudellisemmaksi ja tehokkaammaksi. 

# data[].attributes.subject
 Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                        Hintakilpailu kovaa, ei pystytä hinnalla kilpailemaan. Maku ja laatu nousevat suurempaan asemaan, samoin ravitsemusmäärät. Ikäihmisiä tulee paljon ruokittavaksi laitosruokaloihin, valmistusvolyymien kasvu. Yritysten leikkaukset vähentävät myös henkilöstöruokailujen tarvetta. Kuntien taloudelliset säästöt näkyvät väistämättä ruokapalveluiden kilpailuttamisena ja palvelun kehittämisenä entistä taloudellisemmaksi ja tehokkaammaksi. 

# data[].attributes.headline
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                         Ravintolat ja ruokalat ovat monenlaisissa eri käyttötarkoituksissa. Ravintolat toimivat työtiloina, kokouspaikkoina tai hengähdyspaikkoina stressaavasta työympäristöstä. Työpäivän pituus ja tahti muuttuu, jolloin palveluita tulee tarjota eri aikoina, tilan käyttö monipuolistuu. Terveysruoan nousu vs. hemmottelua kaipaavat. Asiakkaat kaipaavat aina vain enemmän laatua sekä palvelua ja osaavat myös pyytää sitä. Yritysten on osattava vastata kysyntään selvitäkseen kilpailutilanteessa. Erilaistuminen isossa roolissa.  Myös ruoan vastuullisuus ja ennaltaehkäisevä ravitsemus ovat tärkeässä osassa.  Erikoisruokavalioiden ja kasvisruokien määrän lisääntyminen. Elintaso sairauksien kasvu ja väestön eliniän nousu näkyy laitosruokailussa. Myös työntekijöiden ikääntyminen vaikuttaa työn tekemiseen. Nuorien osaavien työntekijöiden löytäminen on haastavaa, kun ruokatuotantoala ei enää houkuttele nuoria.Sosiaalisen median kautta on yhä helpompaa jakaa tietoa ja mainostaa. Myös palautteen antaminen, niin hyvän kun huononkin on helppoa. Tämä osaltaan ohjaa ihmisten kulutuskäyttäytymistä. Mediassa paljon käsitelty kouluruokailu ja oppilaiden vähäinen kouluruoan syönti haastaa ruokapalvelun kehittymään ja tuottamaan laadukasta, maittavaa ja ravitsevaa kouluruokaa. 

# data[].attributes.subject
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                         Ravintolat ja ruokalat ovat monenlaisissa eri käyttötarkoituksissa. Ravintolat toimivat työtiloina, kokouspaikkoina tai hengähdyspaikkoina stressaavasta työympäristöstä. Työpäivän pituus ja tahti muuttuu, jolloin palveluita tulee tarjota eri aikoina, tilan käyttö monipuolistuu. Terveysruoan nousu vs. hemmottelua kaipaavat. Asiakkaat kaipaavat aina vain enemmän laatua sekä palvelua ja osaavat myös pyytää sitä. Yritysten on osattava vastata kysyntään selvitäkseen kilpailutilanteessa. Erilaistuminen isossa roolissa.  Myös ruoan vastuullisuus ja ennaltaehkäisevä ravitsemus ovat tärkeässä osassa.  Erikoisruokavalioiden ja kasvisruokien määrän lisääntyminen. Elintaso sairauksien kasvu ja väestön eliniän nousu näkyy laitosruokailussa. Myös työntekijöiden ikääntyminen vaikuttaa työn tekemiseen. Nuorien osaavien työntekijöiden löytäminen on haastavaa, kun ruokatuotantoala ei enää houkuttele nuoria.Sosiaalisen median kautta on yhä helpompaa jakaa tietoa ja mainostaa. Myös palautteen antaminen, niin hyvän kun huononkin on helppoa. Tämä osaltaan ohjaa ihmisten kulutuskäyttäytymistä. Mediassa paljon käsitelty kouluruokailu ja oppilaiden vähäinen kouluruoan syönti haastaa ruokapalvelun kehittymään ja tuottamaan laadukasta, maittavaa ja ravitsevaa kouluruokaa. 

# data[].attributes.headline
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                         Prosessit vähenevät, kun tuotteet ovat enemmän prosessoituja. Henkilöstön fyysinen tarve vähenee, työn tahti tiivistyy. Erilaiset tilaus- ja omavalvontajärjestelmät sähköistyvät. Valvonta lisääntyy. Tuotteet säilyvät pidempään, voidaan valmistaa ennakkoon suuria määriä ruokaa. Kylmävalmistus ja cook and chill-menetelmät yleistyvät ruokatuotannossa ja vaikuttavat ruoanvalmistukseen tarvittavan henkilöstön määrään. Myös tekniikka kehittyy ja esimerkiksi uunit ja padat ovat pitkälle automatisoituja/ohjelmoitavia. Burlodge-vaunut esimerkiksi hoivakodeissa ja sairaaloissa vähentävät työntekijöiden tarvetta ruokatuotannossa.  Muutokset ovat välttämättömiä työvoimapulan häämöttäessä. 

# data[].attributes.subject
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                         Prosessit vähenevät, kun tuotteet ovat enemmän prosessoituja. Henkilöstön fyysinen tarve vähenee, työn tahti tiivistyy. Erilaiset tilaus- ja omavalvontajärjestelmät sähköistyvät. Valvonta lisääntyy. Tuotteet säilyvät pidempään, voidaan valmistaa ennakkoon suuria määriä ruokaa. Kylmävalmistus ja cook and chill-menetelmät yleistyvät ruokatuotannossa ja vaikuttavat ruoanvalmistukseen tarvittavan henkilöstön määrään. Myös tekniikka kehittyy ja esimerkiksi uunit ja padat ovat pitkälle automatisoituja/ohjelmoitavia. Burlodge-vaunut esimerkiksi hoivakodeissa ja sairaaloissa vähentävät työntekijöiden tarvetta ruokatuotannossa.  Muutokset ovat välttämättömiä työvoimapulan häämöttäessä. 

# data[].attributes.headline
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                         Energian hinta nousee, uudet tavat valmistaa energiaa, miten saadaan hyödynnettyä ravintolamaailmassa? Uudenlaiset vähän energiaa kuluttavat laitteet myös ammattikeittiöihin lisääntyvät. Tuotteiden jäljitettävyys on parantunut sekä ihmisten mielenkiinto tuotteiden alkuperään. Kotimaisuus ja luomu sekä hiilijalanjälki ruokatuotannossa on kasvava trendi kuluttajien tultua entistä tietoisemmaksi ekologisen jalanjäljen kasvusta. Ympäristön kuormittamisen vähentäminen näkyy esimerkiksi pesuaineiden tuotekehityksessä- pesuaineet kuormittavat entistä vähemmän ympäristöä. Lisäksi erilaisten suojaimien käyttötarve siivouksessa vähenee. Elintarvikepakkauksien kierrättäminen lisääntyy ja pakkausmateriaalin määrää vähennetään ja materiaalit kehittyvät entistä ympäristöystävällisemmiksi.

# data[].attributes.subject
Marika Aaltonen ja Sanna Karppinen                         Energian hinta nousee, uudet tavat valmistaa energiaa, miten saadaan hyödynnettyä ravintolamaailmassa? Uudenlaiset vähän energiaa kuluttavat laitteet myös ammattikeittiöihin lisääntyvät. Tuotteiden jäljitettävyys on parantunut sekä ihmisten mielenkiinto tuotteiden alkuperään. Kotimaisuus ja luomu sekä hiilijalanjälki ruokatuotannossa on kasvava trendi kuluttajien tultua entistä tietoisemmaksi ekologisen jalanjäljen kasvusta. Ympäristön kuormittamisen vähentäminen näkyy esimerkiksi pesuaineiden tuotekehityksessä- pesuaineet kuormittavat entistä vähemmän ympäristöä. Lisäksi erilaisten suojaimien käyttötarve siivouksessa vähenee. Elintarvikepakkauksien kierrättäminen lisääntyy ja pakkausmateriaalin määrää vähennetään ja materiaalit kehittyvät entistä ympäristöystävällisemmiksi.

# data[].attributes.body
Lainsäädäntö: kauppojen aukioloajat; lisää kilpailukykyä isoilla toimijoilla, pienten yritysten asema heikompi. Omavalvonta; kirjaaminen ja sen noudattaminen Elintarvikelaki; säädökset lihan ja elintarvikkeiden myyntiin Hygieniasäädökset. Sunnuntai/pyhäpävien aukioloajat ja palkkakulut; onko riittävästi asiakkaita että saadaan kulut katettua
Tulevaisuudessa: yritysten irtisanomispolitiikka, pienten yritysten helkpompi reagoida esim. henkilöstökustannuksiin vaikeina aikoina. Onko pienten yritysten vaikea saada pitkäaikaista/pysyvää henkilökuntaa? Lainsäädännön muutokset, esim. elintarvikelain tiukentuminen ja niiden vaikuttaminen pieneen yritykseen

# data[].attributes.headline
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.subject
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.body
hyvä taloustilanne, ostovoimaa.
Tulevaisuudessa: Epävakaa globaali taloustilanne, lamat, työttömyys, ostovoima heikkenee. Millaiset ovat pienen yrityksen mahdollisuudet kasvaa ja pärjätä markkinoilla.

# data[].attributes.headline
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.subject
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.body
Lähiruuan ja kotimaisuuden arvostus.Lihansyönti out- vege in. Pienyritysten suosio, kannatetaan perheyrityksiä, pois marketeista. Ajatellaan kivijalkakaupassa olevan kalliimpaa, kuinka vaikuttaa ostopäätökseen? Some näkyvyys, halutaan näyttää omat arvot.
Tulevaisuudessa: uuden sukupolven myötä lihansyönti vähenee. Tuotteen alkuperä tärkeä, jäljitettävyys. Laadun merkitys kasvaa. Asiakkaille "tarina tuotteen takana" Pienten yritysten saatavuus, onko riittävää?

# data[].attributes.headline
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.subject
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.body
verkkomainonta tärkeää. Sähköiset palvelut, mahdollisuus tilata ja saada tuotteita 24/7.
Tulevaisuudessa: Mahdollisuus kehittää maksutapoja; laskutus yksityishenkilöille? Kotiintoimitus ja noutopalvelut kasvussa, voiko kehittää uusia palveluja sen ympärille? Digiajassa kiinni pysyminen, digitaalisten palveluiden kehittäminen, uudet palvelukonseptit ja muut mahdollisuudet.

# data[].attributes.headline
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.subject
Pauliina Lappalainen ja Mirka Kerkelä, vähittäiskauppa

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutos, lihansyönnin kuormitus ympäristölle. Kotimainen parempi, pienempi hiilijalanjälki.
Tulevaisuudessa: lihansyönti vähenee, panostus laatuun määrän sijaan, kotimainen vastuullisuus

# data[].attributes.body
Asunto-osakeyhtiölaki, työ- ja elinkeinoministeriön sääntelyt, ympäristölaki, monet muut lait, kuten tupakkalaki, isännöintiliitto, osakehuoneistorekisteri vuodesta 2019 alkaen (ASREK), palkkauksen suuntia ERTO:sta, keskimääräinen viikottainen työaika 43 h, työn kuormittavuus, työehtosopimuksen puuttuminen.

# data[].attributes.body
Korkotaso, lainaehdot, suhdannevaihtelut, asuntosijoittamisen trendi, kuluttajien ostovoima, lisäpalveluilla vapaa-aikaa kuluttajalle, hallitusammattilaisten käyttö taloyhtiöiden hallituksissa, työttömyysaste kova, silti työvoiman huono saatavuus alalla, uudelleenkoulutus alanvaihtajille.

# data[].attributes.body
Isännöitsijöistö noin puolet jää eläkkeelle 10 vuoden aikana, alan negatiivinen maine nuorten silmissä, kiinnostavuuden lisääminen työpaikkana, mahdollisuus kehittää alaa suurestikin, haasteet muuttotappiollisilla alueilla, ikäihmisille lisäpalveluita, kuten vanhusten ulkoilutusta, juttukaverina käymistä, asiakkuuksien kansainvälistyminen, maahanmuutto, pakolaiset, kulttuurierot asumiskäyttäytymisessä, tiedottamisen merkitys korostuu, englannin kieli, myös muiden kielten tarve nopeasti kotimaastaan Suomeen tulleille.

# data[].attributes.body
Digitalisaation myötä useampia vaihtoehtoja kanssakäymiseen asiakkaalle, sähköisiin palveluihin myös resurssivaraukset, kuten saunavuorot ja autopaikat, asukkaiden oma sähköinen ilmoitustaulu, asukkaiden keskinäisten palveluiden vaihdanta, kuten kukkienkastelu, asiakaspalvelu-chat, asukkaiden tarpeiden kuuntelu, yrityksen sisäiset prosessit tehokkaammiksi digitalisaation myötä, kuten taloushallinto, viestinnän sujuvoittaminen, isännöintisovellus, kilpailuetu muihin nähden, seinäilmoitustaulut sähköisiksi, asumisen muutoksia ikääntyville, reitit helppokulkuisiksi, kotona-asumisaika pitemmäksi,

# data[].attributes.body
Suuri mahdollisuus vaikuttaa kotitalouksien energiankulutukseen, jätteiden kierrättäminen, viestinnän onnistuminen, muovinkeräys helpommaksi kuluttajalle, kokeilu Jyväskylässä marraskuussa 2018, energiankulutuksen mittarit, säästöjä rahallisesti sekä ympäristölle, korjausrakentamisen tarve lisääntyy ja siellä otettava huomioon ekologisuus, kestäviä ratkaisuja ja tarpeeksi aikaa toteuttaa nämä kunnolla, uudet palvelukonseptit, kuten Asoliiteri-hanke, sähköautojen latauspisteiden lisääminen taloyhtiöihin.

# data[].attributes.body
Viime aikoina erityisesti matkapakettilaki ja EU:n tietosuoja-asetus ovat vaikuttaneet matkailupalveluiden myyntiin, palveluprosesseihin ja sopimuksiin niin asiakkaiden kuin yrityksen yhteistyöskumppaneidenkin kesken.

Kansainvälinen politiikka, viisumiasiat ja esimerkiksi erilaiset Venäjä-pakotteet vaikuttavat merkittävästi kansainvälisten asiakkaiden matkailukäyttäytymiseen.

Lakimuutokset vaikuttavat myös, esimerkiksi alkoholilain muutoksen myötä festivaaleilla anniskelualueet voidaan järjestellä vapaammin kuin aikaisemmin.

Myös kansainvälinen poliittinen ilmapiiri (esim. terrorismin pelko) näkyy jo ihmisten kulutuskäyttäytymisessä, ja tulee huomioida mm. isojen tapahtumien turvallisuuden suunnittelussa.

# data[].attributes.body
Tiukkoina aikoina kun rahaa on käytettävissä vähän, karsitaan ensimmäisenä ylimääräisistä palveluista, kuten matkailusta. Kotimaan matkailu voi toisaalta hyötyä tästä, sillä viikon kaukomatka jätetään varaamatta, mutta käytetään raha mökkiviikonloppuun kotimaassa.

Noususuhdanteessa matkailupalveluihin käytetään enemmän rahaa, ei varata pelkkää mökkiä vaan käytetään ravintolapalveluita ja tilataan lähtösiivous ja poreallas tuomaan ekstraa lomaan.

Myös yritykset käyttävät enemmän rahaa ja järjestävät kokouksia, pikkujouluja ja henkilöstön tyky-päiviä.

# data[].attributes.body
Tulevaisuudessa vapaa-aika on varmasti pirstaloidumpaa, sitä on ehkä useammin mutta lyhyemmissä pätkissä, ja tämä varmasti vaikuttaa ihmisten vapaa-ajan käyttöön, lomatottumuksiin ja matkailupalveluiden varaamiseen. Lomaa ei ehkä ennakoida enää niin hyvissä ajoin, vaan päätökset tehdään lyhyelläkin varoitusajalla.

Viime aikoina matkailijoiden kulutustottumuksissa on jo näkynyt elämyshakuisuuden lisääntyminen ja arjen luksuksen kaipaaminen. Monelle ulkoporeallas on jo vähimmäisvaatimus mökkiä valitessa.

Kulutuskäyttäytymisessä näkyy myös digitalisaatio, lomat halutaan varata helposti online-varaamoista ja kaiken tarvittavan tiedon tulisi olla helposti saatavilla. Kuitenkin myös perinteisemmälle varaamopalvelulle on käyttäjäkuntansa, kaikki eivät halua itse varata lomiaan.

Myös hyvinvointiajattelu näkyy erityisesti yritysten kulutuksessa, ja työntekijöiden hyvinvointiin ollaan valmiita panostamaan.

# data[].attributes.body
Matkailupalveluiden varaaminen on siirtynyt jo hyvin pitkälle online-varaamoihin, josta suurin osa kaupasta jo tuleekin. Enää ei kuitenkaan riitä että on online-varaamo, sen tulee olla myös mobiilissa toimiva, joka asettaa jo hieman haasteita ohjelmistopuolelle. Yritysten tulisi kuitenkin yrittää pysyä kehityksessä mukana, sillä moni jättää varaamatta jos ei saa tehtyä sitä helposti netistä.

Tietojärjestelmien toimivuus on tärkeää myös sisäisten toimintojen kannalta, jotta saadaan olennaista tietoa helposti, ja prosessit tehokkaiksi ja kannattaviksi. Esimerkkeinä varausohjelmat, tilausjärjestelmät, huolto- ja ylläpito-ohjelmat ym.

Voi ollakin, että työvoiman tarve siirtyykin perinteisestä asiakaspalvelusta enemmän järjestelmien ylläpitoon ja olennaisen tiedon päivittämiseen ja tarjoamiseen.

# data[].attributes.body
Kotimaisena matkailuyrityksen näkökulmasta lähimatkailun kasvu on ehdottoman tervetullutta ja positiivista. Kuitenkin vaihteleva lumitilanne, huonot talvet ja sateiset kesät asettavat haasteita myös kotimaan matkailulle ja erilaisten matkailupalveluiden tarjoamiselle. On vaikea myydä moottorikelkkasafaria jos ei ole yhtään lunta. Ilmastonmuutos vaikuttaa siis merkittävästi tulevaisuudessa kotimaistenkin palveluiden tarjontaan.

Kierrätys ja jätehuolto kiinnostaa ihmisiä paljon, ja siihen kiinnitetään huomiota myös lomakohteissa. Tämä onkin ehdottomasti kehittämisen paikka jatkossakin. Myös festivaalien ja muiden isojen tapahtumien jätehuoltoon ja ympäristövaikutuksiin tulee paneutua jatkossa entisestään.

Matkailun aiheuttamien muutosten vaikutus paikalliseen luontoon, maankäyttöön ja ihmisiin tulee myös huomioida. Melusaaste, jäteongelmat ja mahdolliset järjestyshäiriöt voivat aiheuttaa ongelmia vakituisen väestön keskuudessa.

# data[].attributes.body
Poliittisiin tekijöihin kuuluvat muun muassa lainsäädännön muuttuminen ja verotus. Hotellialaa säätelee laki majoitus- ja ravitsemistoiminnasta. Matkailu- ja ravintola-ala onkin tukevasti säänneltyä.

Hotelli on esimerkiksi vastuussa siitä, että jokainen majoittuja täyttää matkustajailmoituksen ja vahvistaa sen allekirjoituksellaan. Vaikka huoneen voi varata ja maksaa nykyaikaisilla sähköisillä sovelluksilla, matkustajan on pakko tulla hotellin vastaanottoon täyttämään ja allekirjoittamaan paperinen matkustajailmoitus. Matkailu- ja palvelualan työmarkkinajärjestö MaRa toivoisikin, että asiakas voisi jatkossa tehdä matkustajailmoituksen sähköisesti samalla kun varaa huoneen. Matkustajailmoituksiin liittyvä sääntely tuo matkailu- ja palveluala MaRan mukaan hotelleille myös ylimääräisiä kustannuksia, koska vastaanotossa täytyy aina olla joku vastaanottamassa allekirjoitettua matkustajailmoitusta.

https://mara.fi/uutishuone/hotellikontrolli-on-jaanne-menneisyydesta

Yleinen arvonlisäverokanta Suomessa muuttui 24 %:in vuoden 2013 alusta lukien. Käytössä on lisäksi kaksi alennettua verokantaa 10 ja 14 % sekä nollaverokanta. Majoitustoimintaan sovelletaan alennettua 10 % verokantaa. (Yrittäjät 2018.)

# data[].attributes.body
Ekonomisiin tekijöihin kuuluvat mm. taloudellinen kasvu, suhdanteet, rahamarkkinat ja työvoiman kehitys.

Finanssikriisin jälkeen, vuodesta 2009 aina viime vuoteen saakka, suomalainen matkailuala on kärvistellyt laskusuuntaisten lukujen ja miinusmerkkisten tulosten kanssa. MaRan toimitusjohtaja Timo Lappi kertoo kauppalehden (2017) haastattelussa hotellialan tuloksen olleenkin tappiollinen vuoteen 2016 asti. Konttoreiden ja tuotannon siirtyminen Suomen rajojen ulkopuolelle näkyi rajuna pudotuksena etenkin liikematkustuksessa. Liikematkustuksen lisäksi ongelmana on ollut hiipuva kotimaan matkailu. Liki kymmenen vuoden aikana kotimaan matkailu on kasvanut ainoastaan neljä prosenttia, kun taas matkat ulkomaille kasvoivat 60 prosenttia.

https://www.kauppalehti.fi/uutiset/hotelliala-kasvaa-suomessa-muita-pohjoismaita-nopeammin/b4cbae8e-f33c-3cc1-8474-e4bc8a97d037

# data[].attributes.body
Sosiaalisiin tekijöihin kuuluvat mm. sosiaaliset rakenteet, arvot ja asenteet, elämäntyylimuutokset, muuttuneet kulutustottumukset ja vapaa-aika.

Suomalainen matkailuelinkeino perustuu kotimaiseen kysyntään. Kuitenkin kasvua ja lisäarvoa haetaan ulkomailta sekä ulkomaisesta matkailutulosta. Ulko- ja kotimaiseen työmatkailuun vaikuttavat kansainvälinen kauppa tai jokin muu taloudellinen yhteistoiminta. Työmatkailun ja vapaa-ajan palveluiden käytön yhdistyminen tuo lisäarvoa matkailuelinkeinolle.

Myös kuluttajakäyttäytyminen on muuttunut paljon. Perustasoinen ketjuhotellimajoitus ei todennäköisesti tyydytä matkailijaa, joka on edellisillä matkoillaan yöpynyt esimerkiksi puuhun rakennetussa majassa tai kaupungin torilla patsaan ympärille rakennetussa hotellihuoneessa. Yksittäisen matkailijankin tarpeet tosin vaihtelevat suuresti matkasta riippuen. Lyhytkestoisella työmatkalla tarpeet ovat täysin toisenlaiset kuin ystäväporukan kanssa vuosia suunnitellulla seikkailulomalla. Yritysten on tehtävä päätös, mille asiakassegmentille se tuotteensa ja palvelunsa kehittää, mutta samaan aikaan oltava valmis muokkaamaan tarjontaansa yksilöllisten toivomusten mukaisesti.

http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/160781/Toimialaraportti_Matkailu_2014.pdf

# data[].attributes.body
Teknologisia tekijöitä ovat mm. tuoteteknologia ja informaatioteknologia. Teknologia tuo taloudellisuutta ja tehokkuutta yritysten toimintaan ja asiakkaat puolestaan arvostavat teknologian tuomaa mukavuutta.

Majoitusalan viimevuosien teknologisia uutuuksia ovat älykortit sekä lukitus- ja turvallisuusjärjestelmät. Muita uusimpia teknologisia sovelluksia hotelleissa ovat muun muassa kanta-asiakkaiden automaattiset sisäänkirjautumiskioskit, jotka vähentävät jonotusta vastaanotossa. Hotellihuoneet varataan nykyään usein sähköisten varauskanavien kautta. Internetistä löytyy useita palveluja, jotka auttavat kuluttajaa löytämään hänen kriteereihinsä parhaiten soveltuvan majoitusvaihtoehdon. Tekniikan nopea kehitys tulee muuttamaan ja parantamaan näitäkin palveluja nopeasti lähivuosina.

# data[].attributes.body
Ekologisia tekijöitä ovat mm. kierrätys ja luonnonvarojen käyttäminen.

Majoitustoimialan yrityksille ympäristöasiat ovat tärkeitä ja ne haluavat luoda asiakkaalle mielikuvan luontoa säästävästä matkailuelinkeinosta. Ympäristöratkaisujen toteuttaminen on tuonut yrityksille kustannussäästöjä mm. energian ja vedenkulutuksessa. Majoitusalan yritykset ovat muun muassa luopuneet kertakäyttöastioista, vähentäneet pyyhkeiden pesukertoja, minimoineet veden hukka- ja energiakulutusta ja valinneet ympäristöystävälliset pesuaineet. Yrityksien haasteena on jätteiden lajittelun koko ketjun hallinta eli miten jätteet lajitellaan oikein hotellihuoneesta kaatopaikalle asti. Tämä tarkoittaa sitä, että asiakkaat ovat yhä tietoisempia ympäristöasioista ja vaativat yrityksiltä luontoa säästävää toimintaa. (Harju-Autti, A. 2011, 32.)

# data[].attributes.headline
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.subject
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.body
Globaalin yhteistyön heikkeneminen

Epävakaa maailman tilanne

Poliittiset päätökset

Luonnonvarojen käyttöön liittyvät konfliktit . Luonnonvarojen riistäminen uhkaa ekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta.  Esim. kaivokset.

Luontomatkailulla on muuta matkailua vahvempi yhteys ja vaikutus paikalliseen talouteen ja kulttuuriin ja siitä on yhä useammin tullut aluekehityksen väline.

Matkanjärjestäjän vastuu muuttunut taloudellisesti raskaammaksi matkapaketteja koskevan  lakimuutoksen myötä. kuluttajalainsäädäntö

Matkailualan verotus on monimutkaista.

Luontokohteiden ylläpitoon ei panosteta riittävästi vaikka kävijämäärät lisääntyneet.

Valtion panostus matkailun kv markkinointiin  riittämätöntä vrt muut pohjoismaat.

Maaseudun infastruktuuri rapistuu säästöjen takia: tieverkoston huono kunto, rautatieverkosto ei tue nopeaa liikennettä.

Matkailualalla on  paljon pieniä toimijoita, eikä  riittävää verkostoitumista, joten alan painoarvo pienempi kuin  isoilla teollisuusyrityksillä.

Matkailualalla merkittävä osuus vientituloista ja bruttokansantuotteesta, mutta epäreilu verokohtelu teollisiin aloihin nähden. Esim. arvonlisävero, sähkövero, työvoimavaltaisuuden aiheuttamat kustannukset.

# data[].attributes.headline
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.subject
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.body
Väestön ikääntyminen luo myös uusia liiketoimintamahdollisuuksia.

Hyvä elämä arvona korostuu.

Työn ja vapaa-ajan suhde muuttuu. Pätkä- ja projektityöt lisääntyvät, joten työ ja vapaa-aika jaksottuvat uudella tavalla. Seurauksena vaikeampi ennustettavuus sesongeille, toisaalta voi tasoittaa ruuhkapiikkejä.

Tuotteet sisältävät entistä enemmän aineettomia merkityksiä. Valinnoilla nostetaan omaa statusta ja on muille nähtävissä sosiaalisen median kautta. Esim. ekologisuus ja eettisyys tuotteen valinnassa.

Esteettömyys on yhä tärkeämpää väestön ikääntyessä sekä erityisryhmien mahdollisuutena matkailuun.

Sosiaalisen pääoman merkitys kasvaa.

Ihmiset haluavat räätälöityjä palveluita ja itse vaikuttaa palvelun sisältöön. Toisaalta tärkeää on yhteenkuuluvuus, saman mieliset yhteisöt.

Kasvavana ryhmänä Lohas-kuluttajat (Lifestyles of Health and Sustainability), joiden tuote- ja palveluvalintoja ohjaa sosiaalinen, eettinen ja ympäristövastuullinen arvomaailma. Ovat potentiaalisia luonto- ja maaseutumatkailupalvelujen käyttäjiä. Toisaalta osaa väestöstä eivät nämä arvot kiinnosta juuri laisinkaan.

Matkailuala on pirstaloitutta, joten kyky verkostoitua on tärkeää menestymisen kannalta.

# data[].attributes.headline
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.subject
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.body
Digitalisaatio

Vastareaktio digitalisaatiolle?

Teknologian kehitys

Verkon joukkovoiman lisääntyminen, esim. someilmiöt ja lokakampanjat

Uudet ympäristöystävällisemmät liikenneratkaisut tulevaisuudessa ehtona kestävälle matkailulle

Myynnin ja markkinoinnin siirtyminen kokonaan verkkoon vaatii uudenlaista osaamista.

Reaaliaikainen jakaminen ja arvostelu verkossa aiheuttavat sen, että palvelujen tuottajan oltava hereillä ja pystyttävä reagoimaan nopeasti.

Mahdollisuus sitouttaa asiakkaita sosiaalisen median avulla; keskenään samanhenkiset eri asiakassegmentit.

Mahdollisuudet hyödyntää digitaalista asiakasdataa.

# data[].attributes.headline
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.subject
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.body
Luonnon monimuotoisuuden väheneminen

Luonnonkatastrofit

Ilmastonmuutos

Kestävän kehityksen vaatimus ja sen vaikutus yritystoimintaan

Sopeutuminen ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. Ilmastonmuutoksen myötä sään ääri-ilmiöt, metsäpalot, metsätuhot lisääntyvät. Myös vuodenaikojen kesto ja olosuhteet muuttuvat.

Kestävän matkailun merkitys korostuu ilmastonmuutoksen saavuttaessa kuluttajien tietoisuuden. Luonto-ja elämysmatkailu on mahdollista toteuttaa kestävällä tavalla.

Matkailun hiilijalanjälki. Ulkomaille lentämisen hiilijalanjälki vs kotimaan matkailu.

Luonnonvarojen käyttöön liittyvät konfliktit näyttävät yhä lisääntyvän ja samalla matkailun rooli näissä konflikteissa nousee yhä keskeisemmäksi.

Metsien käytön sosiaalinen kestävyys. Metsien hakkuut vs monimuotoisuus, virkistyskäyttö ja maisemat.

Luontomatkailun edistäminen osana metsäpolitiikkaa.

# data[].attributes.headline
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.subject
63302 Muu matkailua palveleva toiminta, luonto- ja elämysmatkailu

# data[].attributes.body
Toimeentulon epävarmuuden lisääntyminen

Talouskasvun hidastuminen

Vertais-ja jakamistalouden yleistyminen

Tuloerojen kasvu

Kulutustottumusten muutokset

Kuluttajien luottamus talouteen

Korkotaso

EU: n rahoitus suosii edelleen luontomatkailun  kehittämistä, matkailu-alan innovointia, uudenlaisia palveluita.

http://ec.europa.eu/regional_policy/fi/policy/themes/tourism/

# data[].attributes.headline
Mari&SonjaRavitsemistoimintaan vaikuttavat poliittisten päätöksentekijöiden laatimat lait (työaikalait, työhyvinvointiin liittyvät lait, elintarvike- ja hygienialait, hankintalaki jne.), asetukset sekä säädökset. Suomessa ei kuitenkaan ole erillistä itsenäistä ravitsemuspolitiikkaa, mutta se voidaan nähdä osana maatalous-, terveys- ja kuluttajapolitiikkaa. Ravitsemuspolitiikan päätehtävänä on edistää ja suojata väestön terveyttä, jolloin horisontaalinen fokus toimintapolitiikan kautta ulottuu maataloudesta ja teollisuudesta opetukseen (esim. Suomalaiset ravitsemussuositukset). Mahdolliset lainsäädännön muutokset vaikuttavat sekä kuluttajiin että yrityksen tuotteisiin ja näin koko markkinointiin. Esimerkiksi Kela tukee opiskelijaruokailua ja ateriatuen avulla opiskelija saa noin neljänkymmenen prosentin alennuksen opiskelija-aterian hinnasta, jolloin pienituloinen opiskelija syö kansantaloudellisestikin ajatellen paremman aterian. Tai toisena esimerkkinä hallituksessa tällä hetkellä oleva irtisanomissuojalaki, jossa irtisanominen helpottuu alle 20 hengen yrityksissä ja alle 30-vuotiaita työttömiä palkattaessa työsuhteen määräaikaisuudelle ei enää vaadita perustetta. Tämä aiheutti poliittisia vastatoimia liitoilta. Kansallisessa mielessä julkisen puolen ravitsemistoimintaan vaikuttavat mahdolliset tulevat sote-uudistukset sekä meneillään oleva kuntien yhdistyminen. Maailmantaloudellisesti ajatellen taas Euroopan ja muun maailman suhdanne-ennusteet vaikuttavat kansainvälisiin sopimuksiin. 

# data[].attributes.subject
Mari&SonjaRavitsemistoimintaan vaikuttavat poliittisten päätöksentekijöiden laatimat lait (työaikalait, työhyvinvointiin liittyvät lait, elintarvike- ja hygienialait, hankintalaki jne.), asetukset sekä säädökset. Suomessa ei kuitenkaan ole erillistä itsenäistä ravitsemuspolitiikkaa, mutta se voidaan nähdä osana maatalous-, terveys- ja kuluttajapolitiikkaa. Ravitsemuspolitiikan päätehtävänä on edistää ja suojata väestön terveyttä, jolloin horisontaalinen fokus toimintapolitiikan kautta ulottuu maataloudesta ja teollisuudesta opetukseen (esim. Suomalaiset ravitsemussuositukset). Mahdolliset lainsäädännön muutokset vaikuttavat sekä kuluttajiin että yrityksen tuotteisiin ja näin koko markkinointiin. Esimerkiksi Kela tukee opiskelijaruokailua ja ateriatuen avulla opiskelija saa noin neljänkymmenen prosentin alennuksen opiskelija-aterian hinnasta, jolloin pienituloinen opiskelija syö kansantaloudellisestikin ajatellen paremman aterian. Tai toisena esimerkkinä hallituksessa tällä hetkellä oleva irtisanomissuojalaki, jossa irtisanominen helpottuu alle 20 hengen yrityksissä ja alle 30-vuotiaita työttömiä palkattaessa työsuhteen määräaikaisuudelle ei enää vaadita perustetta. Tämä aiheutti poliittisia vastatoimia liitoilta. Kansallisessa mielessä julkisen puolen ravitsemistoimintaan vaikuttavat mahdolliset tulevat sote-uudistukset sekä meneillään oleva kuntien yhdistyminen. Maailmantaloudellisesti ajatellen taas Euroopan ja muun maailman suhdanne-ennusteet vaikuttavat kansainvälisiin sopimuksiin. 

# data[].attributes.headline
Mari&SonjaMaailmankauppa ja raaka-ainepörssin hintavaihtelut vaikuttavat raaka-aineiden hintaan. Kuluttajien käytössä olevat rahat, ostovoima, vaikuttavat varsinkin henkilöstöravintolatoiminnassa; jos rahaa ei ole kuluttajilla käytettävissä, syödään omia eväitä. Sama tilanne voi toistua myös opiskelijaravintolatoiminnassa, mutta Kelan tarjoama tuki helpottaa ravitsemistoimijan asemaa ja “ajaa” helpommin opiskelijoita syömään tuettuja aterioita. Myös erilaiset trendit syömisessä ohjaavat kuluttajaa ja asettavat haasteita raaka-ainekustannuksiin sekä opiskelijaravintoloiden tarjontaan. Asiakkaat ovat nykypäivänä hyvinkin tietoisia syömästään ravinnosta ja “äänestävät nopeasti jaloillaan”, jos haluttuja ruokia ei ole tarjolla. Vaatimukset nousevat monesti kohtuuttomiksi, eikä tasapainoa ravitsemussuositusten, trendien ja hinnan väille löydy. Julkisella puolella budjetoitujen määrärahojen pieneminen vaikuttaa sekä elintarvikkeiden hankintaan että henkilöstökulujen vähentämiseen. Kuitenkin esimerkiksi Seinäjoen seudun kasvavat lapsimäärät lisäävät ruokailijoiden määrää päiväkodeissa sekä maksuttomassa kouluruokailussa. Opiskelijaruokailussa taas suhdanteet asiakasmäärissä (=opiskelijapaikat) ja opiskelijoiden muuttuva verotus saattavat luoda isojakin vaihteluita vuosittain asiakasmääriin ja ennakoitavuus hankaloituu. Ammattitaitoisen työvoiman puute matalapalkkaiselle alalle on noussut suureksi taloudelliseksi tekijäksi. Ravitsemisalan henkilöstön toimenkuvat ovat muutenkin jo laajentuneet vuosi vuodelta ja monitaitoisuus ja tuottavuus korostuu: asiakaskunnan monikulttuuristuminen luo paineet henkilökunnan kielitaitoisuudelle ja näin ollen vaatimukset yhä kasvavat. 

# data[].attributes.subject
Mari&SonjaMaailmankauppa ja raaka-ainepörssin hintavaihtelut vaikuttavat raaka-aineiden hintaan. Kuluttajien käytössä olevat rahat, ostovoima, vaikuttavat varsinkin henkilöstöravintolatoiminnassa; jos rahaa ei ole kuluttajilla käytettävissä, syödään omia eväitä. Sama tilanne voi toistua myös opiskelijaravintolatoiminnassa, mutta Kelan tarjoama tuki helpottaa ravitsemistoimijan asemaa ja “ajaa” helpommin opiskelijoita syömään tuettuja aterioita. Myös erilaiset trendit syömisessä ohjaavat kuluttajaa ja asettavat haasteita raaka-ainekustannuksiin sekä opiskelijaravintoloiden tarjontaan. Asiakkaat ovat nykypäivänä hyvinkin tietoisia syömästään ravinnosta ja “äänestävät nopeasti jaloillaan”, jos haluttuja ruokia ei ole tarjolla. Vaatimukset nousevat monesti kohtuuttomiksi, eikä tasapainoa ravitsemussuositusten, trendien ja hinnan väille löydy. Julkisella puolella budjetoitujen määrärahojen pieneminen vaikuttaa sekä elintarvikkeiden hankintaan että henkilöstökulujen vähentämiseen. Kuitenkin esimerkiksi Seinäjoen seudun kasvavat lapsimäärät lisäävät ruokailijoiden määrää päiväkodeissa sekä maksuttomassa kouluruokailussa. Opiskelijaruokailussa taas suhdanteet asiakasmäärissä (=opiskelijapaikat) ja opiskelijoiden muuttuva verotus saattavat luoda isojakin vaihteluita vuosittain asiakasmääriin ja ennakoitavuus hankaloituu. Ammattitaitoisen työvoiman puute matalapalkkaiselle alalle on noussut suureksi taloudelliseksi tekijäksi. Ravitsemisalan henkilöstön toimenkuvat ovat muutenkin jo laajentuneet vuosi vuodelta ja monitaitoisuus ja tuottavuus korostuu: asiakaskunnan monikulttuuristuminen luo paineet henkilökunnan kielitaitoisuudelle ja näin ollen vaatimukset yhä kasvavat. 

# data[].attributes.headline
Mari&Sonja Väestön ikärakenne (väestön ikääntyminen ja nuorten ikäluokkien pieneminen) vaikuttaa kulutuskäyttäytymiseen. Kotona syömisen -malli on opittu varsinkin maaseudulla ja ravintolassa käynti on ”luksusta”. Nuoremmilla sukupolvilla etätyön mahdollisuus sekä ajankäyttö työn ja vapaa-ajan suhteen muokkaa ruokailutottumuksia esimerkiksi viikonloppuisin sekä loma-aikoina haetaan erilaisia ruokakokemuksia. Toisaalta nuorempi sukupolvi on myös tottunut “valmiiseen pöytään” ja taidot ruoanvalmistuksessa ovat heikentyneet. Jos ravintola pystyy vastaamaan nykypäivän trendeihin ja vaatimuksiin eli pysyy ns. ajan hermolla, ovat asiakkaat herkemmin kuluttamassa palveluita. Myös kiire ja hektisyys arjessa ruokkii tilaisuutta käyttää ulkona syömisen mahdollisuus ja ruoanvalmistukselta säästyneen ajan voi käyttää muuhun. Tulorakenne vaikuttaa iästä riippumatta melkein suoraan suosiiko eväitä vai käyttääkö palveluja. 

# data[].attributes.subject
Mari&Sonja Väestön ikärakenne (väestön ikääntyminen ja nuorten ikäluokkien pieneminen) vaikuttaa kulutuskäyttäytymiseen. Kotona syömisen -malli on opittu varsinkin maaseudulla ja ravintolassa käynti on ”luksusta”. Nuoremmilla sukupolvilla etätyön mahdollisuus sekä ajankäyttö työn ja vapaa-ajan suhteen muokkaa ruokailutottumuksia esimerkiksi viikonloppuisin sekä loma-aikoina haetaan erilaisia ruokakokemuksia. Toisaalta nuorempi sukupolvi on myös tottunut “valmiiseen pöytään” ja taidot ruoanvalmistuksessa ovat heikentyneet. Jos ravintola pystyy vastaamaan nykypäivän trendeihin ja vaatimuksiin eli pysyy ns. ajan hermolla, ovat asiakkaat herkemmin kuluttamassa palveluita. Myös kiire ja hektisyys arjessa ruokkii tilaisuutta käyttää ulkona syömisen mahdollisuus ja ruoanvalmistukselta säästyneen ajan voi käyttää muuhun. Tulorakenne vaikuttaa iästä riippumatta melkein suoraan suosiiko eväitä vai käyttääkö palveluja. 

# data[].attributes.headline
Mari&SonjaEsimerkkeinä teknologian kehittymisestä ovat tietokonepohjaiset, ohjelmoitavat valmistuslaitteet, tuotannonohjausjärjestelmät, ruoanvalmistusprosessien kehittäminen ja robotiikan hyödyntäminen annosten toimittamisessa asiakkaalle, varmistavat aterian valmistumisen ja tarjoilun asiakkaalle tasalaatuisena sekä oikea-aikaisena. Terveysteknologian kautta älykäs linjasto punnitsee aterian eri osa-alueet sekä kertoo niiden ravintosisällön. Tästä suora seuraus on vähenevä työvoima, koska ihmistä ei enää tarvita jokaiseen työvaiheeseen. Ruokaa valmistetaan myös koko ajan isompina massoina keskitetysti ja jakelukeittiöt ovat tätä päivää. Ruoanvalmistuksen helpottuminen teknologian yleistymisen myötä, on vaikuttanut merkittävästi työhyvinvointiin. Vaikka teknologia on apuna ruoanvalmistuksessa joka vaiheessa, on arvoaan nostanut koko ajan enemmän tekijän oma kädenjälki alkuperäisessä valmistuksessa ilman teknologiaa. Jos ajatellaan miten teknologia vaikuttaa asiakkaan kautta toimijaan, voidaan luetella, internetin hyödyt tiedonhankinnassa (kuluttajatietoisuus) ja vaihtoehtojen punnitseminen, jäljitettävyys (kotimaiset arvot) sekä parantunut asiakaspalvelu. 

# data[].attributes.subject
Mari&SonjaEsimerkkeinä teknologian kehittymisestä ovat tietokonepohjaiset, ohjelmoitavat valmistuslaitteet, tuotannonohjausjärjestelmät, ruoanvalmistusprosessien kehittäminen ja robotiikan hyödyntäminen annosten toimittamisessa asiakkaalle, varmistavat aterian valmistumisen ja tarjoilun asiakkaalle tasalaatuisena sekä oikea-aikaisena. Terveysteknologian kautta älykäs linjasto punnitsee aterian eri osa-alueet sekä kertoo niiden ravintosisällön. Tästä suora seuraus on vähenevä työvoima, koska ihmistä ei enää tarvita jokaiseen työvaiheeseen. Ruokaa valmistetaan myös koko ajan isompina massoina keskitetysti ja jakelukeittiöt ovat tätä päivää. Ruoanvalmistuksen helpottuminen teknologian yleistymisen myötä, on vaikuttanut merkittävästi työhyvinvointiin. Vaikka teknologia on apuna ruoanvalmistuksessa joka vaiheessa, on arvoaan nostanut koko ajan enemmän tekijän oma kädenjälki alkuperäisessä valmistuksessa ilman teknologiaa. Jos ajatellaan miten teknologia vaikuttaa asiakkaan kautta toimijaan, voidaan luetella, internetin hyödyt tiedonhankinnassa (kuluttajatietoisuus) ja vaihtoehtojen punnitseminen, jäljitettävyys (kotimaiset arvot) sekä parantunut asiakaspalvelu. 

# data[].attributes.headline
Mari&SonjaJuuri julkaistun ilmastointiraportin mukaan maailman ilmastonmuutos on tosiasia ja sen eteen jokaisen tulee vastuullisesti tehdä töitä. Vaihtoehtoiset energialähteet (tuuli-, aurinkovoima ja maalämpö), jätteiden minimointi ja hävikkiruoan kierrättäminen, kasvisten syömisen lisääminen (sesonkikasvikset!), uudet raaka-aineet (esim. sirkka), lähiruoka, kestävät valinnat ovat esimerkkejä kestävästä kehityksestä. Hankinnoissa otetaan huomioon tuotteen elinkaariajattelu, jonka perusperiaatteena on, että tuotteen aiheuttamat ympäristövaikutukset tulee sisältää valmistusprosessin (suorat vaikutukset) lisäksi kaikki ne ympäristövaikutukset, jotka aiheutuvat tuotteen elinkaaren eri vaiheissa ennen ja jälkeen sen valmistuksen (epäsuorat vaikutukset). Tästä esimerkkinä pakasteena säilytettävät elintarvikkeet, etenkin puolivalmisteet joita suositaan hyvin paljon, olisivat niitä tuotteita, joita tulisi välttää energiansäästön kannalta. Tavoitteena on selvittää tuotteen valmistuksen ja käytön kokonaisvaikutukset eli vaikutukset ”kehdosta hautaan”. Tämä tarkoittaa käytännössä lähiruoan ja luomutuotteiden suosimista sekä paikallisia tuottajia. Samaten pakkausmateriaalien vähentäminen, ruokalistasuunnittelu, ravitsemuskasvatuksen edistäminen ja puhtaanapidon oikeanlainen, tehokas toteuttaminen ovat elinkaaren eri vaiheita.

# data[].attributes.subject
Mari&SonjaJuuri julkaistun ilmastointiraportin mukaan maailman ilmastonmuutos on tosiasia ja sen eteen jokaisen tulee vastuullisesti tehdä töitä. Vaihtoehtoiset energialähteet (tuuli-, aurinkovoima ja maalämpö), jätteiden minimointi ja hävikkiruoan kierrättäminen, kasvisten syömisen lisääminen (sesonkikasvikset!), uudet raaka-aineet (esim. sirkka), lähiruoka, kestävät valinnat ovat esimerkkejä kestävästä kehityksestä. Hankinnoissa otetaan huomioon tuotteen elinkaariajattelu, jonka perusperiaatteena on, että tuotteen aiheuttamat ympäristövaikutukset tulee sisältää valmistusprosessin (suorat vaikutukset) lisäksi kaikki ne ympäristövaikutukset, jotka aiheutuvat tuotteen elinkaaren eri vaiheissa ennen ja jälkeen sen valmistuksen (epäsuorat vaikutukset). Tästä esimerkkinä pakasteena säilytettävät elintarvikkeet, etenkin puolivalmisteet joita suositaan hyvin paljon, olisivat niitä tuotteita, joita tulisi välttää energiansäästön kannalta. Tavoitteena on selvittää tuotteen valmistuksen ja käytön kokonaisvaikutukset eli vaikutukset ”kehdosta hautaan”. Tämä tarkoittaa käytännössä lähiruoan ja luomutuotteiden suosimista sekä paikallisia tuottajia. Samaten pakkausmateriaalien vähentäminen, ruokalistasuunnittelu, ravitsemuskasvatuksen edistäminen ja puhtaanapidon oikeanlainen, tehokas toteuttaminen ovat elinkaaren eri vaiheita.

# data[].attributes.body
Sosiaalisia tekijöitä tarkastellessa tulee ottaa huomioon mm elämäntyylimuutokset, muuttuneet kulutustottumukset, arvot ja asenteet sekä käsitykset työtä ja vapaa-ajasta.

Osa-aikatyö ja pätkätyöt lisääntyvät. Ihmisillä on rahaa ja vapaa-aikaa eri lailla ja se vaikuttaa myös kulutustottumuksiin. Kahvila-ravintolat ovat usein paikkoja viettää aikaa ystävien ja perheen kanssa.

Monikuluttuurisuus ja kansainvälisyys ovat myös lisääntyneet maahanmuuton ja matkailun seurauksena. Työvoiman liikkuvuus aiheuttaa omat haasteensa osaamisen ja koulutuksen ylläpitämiseen. Ulkomaalaistaustaiset työllistyvät ravintola-alalle muita toimialoja helpommin. Alalla on myös paljon nuoria alle 26-vuotiaita, joilla ei ole aiempaa alan työkokemusta.

Monikulttuurisuus laajentaa myös ruokakulttuuria. Ihmiset hakevat elämyksiä ja erilaisia makunautintoja. Globaalit ruokatrendit vaikuttavat myös kulutustottumuksiin. Esimerksiksi kasvisruoka, vegaanisuus, ekologisuus ja erikoisruokavaliot ovat pinnalla. Nämä asiat pitää ottaa huomioon myös tuotesuunnittelussa. Kahvila-ravintoloiden tulee olla jatkuvasti ns. ajan hermolla.

Monille kotimaisuus, paikallisuus, ympäristövastuu, sosiaalinen vastuu ja eettisyys ova tärkeitä arvoja, jotka heijastuvat myös ravintola-alalle.

Sosiaalisen median ja älylaitteiden käyttö on myös lisääntynyt räjähdysmäisesti. Esimerkiksi tiedonetsintä ja palautteenanto on nykyään helppoa ja välitöntä. Kuluttajat jakavat kokemuksiaan herkästi sosialisessa mediassa ja joskus nettikeskustelut nousevat jopa uutiskynnysten yli.

# data[].attributes.body
Teknologisilla tekijöllä tarkoitetaan muun muassa valmistus-, tuote- ja informaatioteknologiaa ja sen kehittymistä.

Teknologia kehittyy vauhdilla ja markkinoille saapuu jatkuvasti uusia välineitä ja järjestelmiä, joilla pystytään tehostamaan prosesseja sekä parantamaan tuotteiden ja palveluiden laatua ja toimintavarmuutta.

Esimerkiksi taloushallintatyökalut, työvuorosuunnittelujärjestelmät, ja erilaiset tilausjärjestelmät ovat nykyään sähköisiä ja niissä on toimintoja, jotka helpottavat ja nopeuttavat käyttökokemusta. Kassajärjestelmät päivittyvät ja ne voivat olla linkitettynä varastonhallintajärjestelmiin, joissa tavara vähenee ajantasaisesta sitä mukaan kun tuotteita myydään.

Viime vuosina maksutavat ovat muuttuneet. Lähimaksaminen on nykyään arkipäivää. Yhä useampi maksaa ostoksensa kännykällä erilaisten maksusovellusten esim Apple Payn kautta. Yritykset ovat luoneet myös omia mobiilisovelluksia, joiden kautta asiakkat voivat tilata ja maksaa ruokansa ennakkoon kotoa käsin. Esimerkiksi Hesburger lanseerasi tälläisen mobiilisovelluksen viime vuonna.

Toimivien verkkosivujen lisäksi tulee panostaa mobiili- ja älylaitteisiin kohdennettuun markkinointiviestintään. Digitalisaatio ja älynpuhelinsovelluksien käyttö on rähjähtänyt merkittävästi.

Osmo Soininvaaran johtaman työryhmän mukaan tekoälyyn perustuvat teknologia tulee uudistamaan työn sisältöä kaikilla aloilla. Kaikki työtehtävät sisältävät toimintoja, joissa tekoälyä voidaan hyödyntää. Tämä uudistaa myös työntekijöiden osaamisvaatimuksia tulevaisuudessa. https://tem.fi/artikkeli/-/asset_publisher/raportti-tyontekijoiden-osaaminen-varmistettava-tekoalyaikana

Ympäristöteknologian kehitys tuo mukanaan myös uudenlaisia energiaratkaisukeinoja.

# data[].attributes.body
Case-esimerkkimme, Keski-Suomen maaseudulla sijaitsevan Café Meijerinliiterin, osalta poliittisen ympäristön vaikutus liittyy erityisesti tämänhetkiseen suomalaiseen maaseutupolitiikkaan ja aluepolitiikkaan; kuinka maaseudun elinvoimaisuutta, yritystoimintaa/yritysten toimintaedellyksiä tuetaan tai ei tueta. Aluepoliittiseen päätöksentekoon liittyy myös esimerkiksi tieinfrastruktuuri ja teiden ylläpito: missä kunnossa alueen infra on ja kuinka houkuttelevaa on liikkua alueella.

Lisäksi poliittinen ympäristö liittyy esimerkiksi valtakunnan tasolla ja paikallistasolla tehtäviin matkailunedistämisstrategioihin: mitä alueita markkinoidaan ja millä volyymilla. Esimerkiksi Järvi-Suomi - jonka alueella kahvilayritys sijaitsee - on yksi Suomen ns. virallisista matkailualueista. Tämä vaikuttaa alueen yritysten näkyvyyteen.

Lähiaikojen suuri poliittiseen päätöksentekoon liittyvä asia kahvila-baarien osalta on alkoholilakiuudistus. Case-esimerkkimme osalta se on tarkoittanut anniskelulupien saamista aiempaa helpommin.

# data[].attributes.body
Ekonomisen ympäristön suhdannevaihtelut vaikuttavat palvelujen käyttöön. Tämä pätee tietenkin myös kahvilapalveluihin: noususuhdanteen aikana kulutetaan enemmän, kulutetaan elämyksiin ja vapaa-aikaan.

Taloudellinen noususuhdanne tällä hetkellä vaikuttaa positiivisesti asiakaskäyttäytymiseen.

Taloudellinen noususuhdanne mahdollistaa kahvilatoiminnan kehittämisen.

Haasteena kahvila-baareissakin voi olla tuottajahintojen nousu.

Asiakaskunnan osalta case-esimerkkimme, Café Meijerinliiterin, asiakaskunta koostuu taloudellisen ympäristön kannalta kahdenlaisista asiakkaista: paikalliset asiakkaat ovat osin eläkeläisiä ja työttömiä, jolloin asiakkaiden käytettävissä olevat tulot ovat rajalliset. Tämä on huomioitu kahvilan tuotetarjonnassa niin, että sesongin mukaan vaihtuvassa tarjonnassa on aina mukana jokin edullinen tuote tätä kohderyhmää ajatellen. Toisaalta alueen kesäasukkaat ovat maksukykyisiä ja haluavat kuluttaa palveluihin.

# data[].attributes.body
Väestörakennetta tulee tarkastella kahvilayrityksen toiminta-alueella siitä näkökulmasta, onko alueella riittävästi potentiaalista kohderyhmää kahvilan palveluille. Myös kohderyhmien elämäntyyli, asenteet, koulutustaso ja kulutustottumukset vaikuttava olennaisesti kohderyhmän ostokäyttäytymiseen ja potentiaaliin käyttää kahvilan peruspalveluja ja tukipalveluja. Case-esimerkissämme, Café Meijerinliiterissä peruspalvelut ovat kahvilatuotteet ja tuki/oheispalvelut ovat taidenäyttelyt, kulttuurihistoriallinen näyttely, kesämekkokirpputori, paikallistuotteiden myynti (hunaja ja käsintehdyt saippuat) sekä kesäkonsertit.

Café Meijerinliiterin asiakaskunta (= asiakassegmenttien rakenne) koostuu paikallisista asukkaista, Järvi-Suomen (Suontee ja Puula) kesäasukkaista sekä kesäsesongin kotimaisista ja mahd. kansainvälisistä matkailijoista. Kesäasukkaissa on sekä lapsiperheitä, että hyvin toimeentulevia lapsettomia pariskuntia. Kesäasukkaat viettävät alueella vapaa-aikaansa ja haluavat käyttää kahvila- ja ohjelmapalveluja. Paikallisasukkaissa on paljon eläkeläisiä ja se vaikuttaa ostoskäyttäytymiseen. Yleinen tuntuma on, että kesäasukkaat eivät juurikaan kiinnitä huomiota tuotteiden hintoihin. Paikalliset tekevät ostovalintoja myös hintojen perusteella.

Sosiaalisen toimintaympäristön haasteisiin voidaan lukea osaavan työvoiman löytäminen ja työvoiman liikkuvuus. Löytyykö alueelta ammattilaisia tekemään töitä?

# data[].attributes.body
Kahvilassa teknologinen toimintaympäristö liittyy kahvilatuotteiden valmistamiseen, varastoimiseen ja myyntiin sekä yrityksen markkinoinnin osalta verkkoympäristöihin, esim. nettisivut ja some-kanavat sekä tapahtumien osalta varausjärjestelmien tuomat mahdollisuudet.

Case-esimerkkimme osalta teknologiseen toimintaympäristöön kuuluvat esimerkiksi kehittyneet "kevyet" kassajärjestelmät/maksupäätteet, jotka sopivat sesonkiluoteisiin liiketoimintaan.