# data[].attributes.body
Hjælp til prøven: http://www.ilitt.dk/data/documents/artikeltyper.pdf
Genretræk Dagbog: http://www.fredericiahistorie.dk/sites/default/files/dagbog_som_skriftlig_genre_-_museerne_i_fredericia.pdf
Genrer: https://skrivespor.systime.dk/index.php?id=244
iSkriv godt til eksamen!
http://www.iskriv.dk/Overbygning/Pages/Student/default.aspx

Kommentar
https://www.b.dk/debat/kommentar-den-papirloese-avis-en-noedvendig-overvejelse

# data[].attributes.body
Reportagen er en udvidet nyhedsartikel. For- skellen fra nyhedsartiklen er, at reportagen skal komme bedre rundt om og ind i emnet. Journa- listen har selv været til stede ved begivenheden og forsøger at forklare og fortolke på sagen fra forskellige vinkler. Derfor vil der også typisk indgå interviews med ere personer, der repræ- senterer hver sin side af sagen.

# data[].attributes.body
Nyhedsartiklen er en uddybet note. Den giver også svar på hvem, hvad, hvor, hvornår og hvorfor, men der knyttes også kommentarer
og interviews til historien. En nyhed har fem kendetegn (de fem nyhedskriterier): Det er en uventet begivenhed (sensation) med et problem (kon ikt), der netop er opstået (aktualitet), som har betydning for mange (væsentlighed), og som læseren kan genkende (identi kation). Det er sjældent, at alle fem kriterier er opfyldt.

# data[].attributes.body
Noten er en ultrakort nyhed, som skal give læseren et hurtigt overblik over sagen. Noten giver kun svar på hvem, hvad, hvor, hvornår og hvorfor. Typisk gengiver journalisten historien fra en kilde, som f.eks. den vagthavende hos politiet, der fortæller fra døgnrapporten. No-
ten omhandler ofte mindre begivenheder som færdselsuheld, indbrud på den lokale skole, mv.

# data[].attributes.body
1 Der er kun i hovedperson og det er persons historie

2 Hovedpersonen træffer meningsfulde valg det er tit på dramatiske tidpunkter

3 Den skal vare mellem 3-15 min

4 lyden skal følge filmen så filmen bliver bedre

5 ofte spiller en person som har en betydning for hovedpersonen

6 den må ikke indholde udnødvendige detaljer

7 Der er ingen uvæsentlige scener i en kortfilm

# data[].attributes.body
Det findes hård og blød Science Fiction

Hård Sifi går forfatteren op i at alt det videnskabelige er korrekt. Alle opfindelser og begivenheder følger naturlovene, selvom de måske virker meget uvirkelige for os i nutiden. selvom de virke undelige for os i nutiden

Blød: i Blød går forfatteren ikke så meget op i at opfindelserne følger naturloven, det er vigtigere hvordan menneskerne har det.

Uanset om det er en hård eller blød SIFI så er forfatteren meget på virkede at tiden, man skal osse pas på at man ikke laver for splatter og krig

# data[].attributes.body
Hvis man skal skrive en gyser kan man måske forbinde den med noget man har prøvet at opleve også gøre det mere gysligt, man skal kunne gøre det uhyggeigt ligesom en gyserfilm. Gyser er lavet for at få et gys om blive bange. Man kan måske have haft en bamse fra man var lille og nu jagter den dig, eller en hund der er død også kommet til live igen, det næsten vigtigste er at beskrive hvordan der er, måske hvis man var i et hus

"Der hang edderkop spind over alt og der var en fygtlig stank af døde mennesker"

# data[].attributes.body
eventyr opdeles i to genre folkeventyr og kusteventyr

Eventyr forgår udenfor tid og sted, det kan ikke bare handle om en konge eller prinsesse

de har ofte ikke noget navn.

de skal altid starte med "Der Var engang"

det bliver ofte brugt magi i eventyr

beskrivelserne skal ikke var lang

det er ofte delt i 3 dele hjem-ude-hjem

# data[].attributes.body
Får man begynde skal man finde et Focus det kan måske være personens fritid, Famillie osv. Der er meget information om den person du skriver om og man skal huske at komme rundt om alt

# data[].attributes.body
Hele og komplekse mennesker

Kompleks handling, der er drevet fremad af personernes handlinger og personlighed.

Eksperimenterende layout
Tegneserie

Udtrykket afhænger af tegnerens personlighed og stil

Det er ikke standard personer der er med

længere og afsluttede historier med sammensatte personer. Og der bliver oftes lagt flere spor ud.

# data[].attributes.body
l at En argumenterende tekst ønsker at overbevise dig om et bestemt synspunkt.

Teksttypen:

en argumenterende teksttype

Genrer:

debatindlæg kronik læsebrev lederartikel, faktatekst,

Sproglige kendetegn:

absolut, muligvis, nok og i høj grad

Layout:

En overskrift, nogle argumenter også en afslutning /konklusion

# data[].attributes.body
Reflekterende tekst:

det er en tekst hvor han skriver sig frem til hvad han hun mener om emnet.

Det er emnet og problemstillingen der er fokus på.

Genre:

Kommentar

Anmeldelse

leder

Rapport

Sproglige kendetegn:

Man får sat ord på mine tanker og overvejelser.

Han skriver holdninger og store spørgsmål ned. (forfatteren)

Layout:

Det kommer an på hvilken slags tekst det er

# data[].attributes.body
Fortællende Tekst:

Genre:

Eventyr gysere romaner og noveller

Sproglige kendetegn:

det kan være en jeg fortæller eller en trøje persons fortæller:

Flygte,løbe og sejle Brug adjektiver.

Der er mange beskrivelser.

Brug tidsangivelser først, derefter tidligt om morgen osv.

Layout:

indledning

midte

slutning

# data[].attributes.body
Berettende Tekst:

Skrives i jeg fortæller eller tredje fortæller,

Der bruges mange tillægsord,

der kommer i kronologisk rækkefølge.

Det skrives oftest i datid.

Der er mange beskrivelser.

Man starter berettende tekst med en overskrift der fortæller hvad det handler om