# data[].attributes.headline
משוב וציון חלק ב' 

# data[].attributes.subject
משוב וציון חלק ב' 

# data[].attributes.body
מעגל ראשון – התמכרות: מאפיינים נפשיים ופיזיים

מקור ראשון – מאמר אקדמי – מעט ישן (1990), להבא כדאי להשתמש במקורות עדכניים יותר (במאמר מתייחסים ל-DSM 3 והיום כבר יש DSM 5).

מקור שני -  מאמר אקדמי – בחירה טובה ומקור עדכני.

מקור שלישי – מאמר אקדמי – מעולה.

מקור רביעי – עמוד מתוך אתר אינטרנט – לא אקדמי, אך מקור מהימן, מעולה.

מעגל שני – רשתות חברתיות וההתמכרות אליהן

מקור ראשון – כתבה מתוך TheMarker – לא אקדמי, אך מהימן, בחירה טובה וכתבה מעניינת.

מקור שני – מקור אקדמי – מאמר מעולה.

מקור שלישי – מאמר אקדמי – בחירה מעולה.

מקור רביעי – מאמר אקדמי – בחירה מעולה.

מקור חמישי – מקור אקדמי – מעולה, מאמר מעניין מאוד

מקור שישי – מאמר אקדמי – בחירה מתאימה.

מעגל שלישי – אפליקציית ה-TikTok

מקור ראשון – כתבה – בחירה טובה

מקור שני – מאמר אקדמי – מעולה

מקור שלישי – מאמר אקדמי – מעניין מאוד, הרי ההנחה היא שזה מעודד התמכרות, אך פה ממצאי המחקר מעידים על כך שזה מפחית חרדה.

מקור רביעי – עבודה במסגרת תואר ראשון – בחירה טובה, יחד עם זאת אציין כי כאשר בוחרים להשתמש בעבודות ההמלצה היא להשתמש בעבודות מחקריות (כלומר, תזה או דוקטורט).

מעגל רביעי – התמכרות לטיקטוק

מקור ראשון – מאמר אקדמי – בחירה טובה, אך חשוב לציין כי כאשר המחקר הוא כללי חשוב גם לשלב חומרים כלליים (כפי שעשיתן בהמשך).

מקור שני – מאמר אקדמי – שימו לב כי מדובר על פלטפורמה סינית המקבילה לטיקטוק (Douyin), יחד עם זאת, ניכר כי ניתן לשלב ממצאים ממחקר זה יחד עם ממצאים ממחקרים אודות אפליקציית הTikTok.

מקור שלישי – מאמר אקדמי – מעניין מאוד.

מקור רביעי – כתבה – לא אקדמי, אך מהימן, בחירה טובה.

משוב וציון:

טל וקלייר,

עבודה יפה מאוד, התייחסתן אל ההערות שניתנו לכן בחלק א׳ וזה ניכר במעגלים החדשים שיצרתן. ניכר כי התנסיתן במס׳ כלי חיפוש וביצעתן שילוב יפה בין מקורות אקדמיים ומקורות שאינם אקדמיים, אך מהימנים. אהבתי שבנוסף לאלה הוספתן סרטונים מתוך YouTube המתקשרים לנושא. כל הכבוד.

ציון: 100

# data[].attributes.headline
סרטון התמכרות

# data[].attributes.subject
סרטון התמכרות

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=wp1U2VlJrsY

# data[].attributes.headline
מעגל 4- התמכרות לטיקטוק 

# data[].attributes.subject
מעגל 4- התמכרות לטיקטוק 

# data[].attributes.body
TikTok Addictions and Its Disorders among Youth of Pakistan

המחקר מתייחס להתמכרות לטיקטוק ולקונפליקטים החברתיים שנובעים ממנה: מגדר, אידיאל היופי, תסביכי נחיתות וסמכות בקרב צעירים בפקיסטן. מתוך Ebscohost.

Analysis on the “Douyin (Tiktok) Mania” Phenomenon Based on Recommendation Algorithms

המחקר בודק את תופעת ההתמכרות לTikTok משתי נקודות מבט: האחת דרך האלגוריתם של האפליקציה, והאחרת דרך השפעתה של תקשורת ההמונים. מתוך Google Scholer.

Suicide among adolescents and youths during the COVID-19 pandemic lockdowns: A press media reports-based exploratory study

המחקר בודק את תופעת ההתאבדות בקרב מבוגרים וצעירים בתקופת הסגר בקורונה. המחקר מצא כי בנוסף לבעיות נפשיות כגון דיכאון או חרדה, גם תלות בTikTok היא גורם להתאבדות. מתוך Google Scholer.

Digital Crack Cocaine: The Science Behind TikTok’s Success

במגזין ״פורבס״ נערך ריאיון עם דר. ג׳ולי אולברייט שמסבירה מדוע אפליקציית הטיקטוק כל כך ממכרת ומקבילה אותה להתמכרויות אחרות כדוגמת הימורים. נמצא דרך Google.

# data[].attributes.headline
מעגל 3- אפליקציית הTikTok

# data[].attributes.subject
מעגל 3- אפליקציית הTikTok

# data[].attributes.body
TikTok's Gray Wave

המאמר מדבר על אפליקציית הטיקטוק- קהל היעד, השימוש ועוד. מתוך ebscohost.

On the Psychology of TikTok Use: A First Glimpse From Empirical Findings

המאמר סוקר את היקף השימוש באפליקציית הטיקטוק: מי המשתמשים העיקריים שלה, מדוע הם נמשכים לאפליקציה וכיצד היא משפיעה עליהם. המאמר נלקח מ- Google Scholar.

TikTok browsing for anxiety relief in the preoperative period: A randomized clinical trial

המחקר המתואר במאמר זה מבקש לבדוק האם לטיקטוק השפעה חיובית על חרדה. אכן נמצא כי שימוש בטיקטוק מסייע להפחתת חרדה, מוריד לחץ דם ומאט את קצב הלב במידה מסוימת במסגרת חלון זמן ספציפי. מכאן נובע למעשה שלטיקטוק השפעות פיזיות ונפשיות על המשתמשים בו. המאמר נלקח מ- Google Scholar.

It’s time to TikTok

מטרת המחקר במאמר זה הינו לבדוק מה הם הגורמים של דור ה-Z, שהינם נתח המשתמשים הגדול ביותר ביישומון - להשתתף ב״אתגרים״ בTikTok. המחקר סוקר את מאפייני האפליקציה ואת המאפיינים האישיותיים של האוכלוסיה הנחקרת. המאמר נלקח מ- Google Scholar.

# data[].attributes.headline
מעגל 2- רשתות חברתיות והתמכרות אליהן

# data[].attributes.subject
מעגל 2- רשתות חברתיות והתמכרות אליהן

# data[].attributes.body
Irresistible: The Rise of Addictive Technology and the Business of Keeping Us Hooked

בכתבה מתואר ספרו של אדם אלטר. הספר מסביר על האופן שבו הטכנולוגיה משפיעה עלינו; המרדף הלא-נגמר אחר תגובות ומשובים מהסביבה כמהווים את הבסיס להתמכרות ביחס עם אפקט הדופמין. נלקח מתוך סילבוס הקורס ״ניו מדיה״.

שימוש באינטרנט בקרב צעירים: הבחנה בין פעילות פנאי לגיטימית לבין התמכרות

במאמר מובאת סקירת ספרות המתמקדת בשכיחות, גורמי הסיכון והשלכות השימוש המופרז של בני הנוער באינטרנט. מטרת המאמר היא לנסות ולהגדיר את הקו הדק בין שימוש שגובל בהתמכרות לבין שימוש לגיטימי. כמו כן, המחקר מנסה להביא פתרונות ומיומנויות שניתן לסגל כהורים למתבגרים על מנת לחזק התנהגות מיטיבה ומאוזנת ברשת. נלקח מתוך JSTOR.

A research on social media addiction and dopamine driven feedback‏

במאמר זה מובא מידע סטטיסטי משנת 2018 המתאר את היקף השימוש באינטרנט ומדיה חברתית ברחבי העולם, כאשר בהקשר זה נבחנת ההתמכרות הפיזית והפסיכולוגית של אינדיבידואלים. המחקר במאמר סוקר את הגדרתה של התמכרות, מאפיניה ותסמיניה וחלקו של אפקט הדופמין בדבר. נלקח מ-Google Scholar.

Investigating Direct and Indirect Effects of Social Media Addiction, Social Media Usage and Personality Traits on FOMO

מטרת המחקר במאמר זה היא לחקור את ההשפעות הישירות והעקיפות של התמכרות ושימוש ברשתות חברתיות ולברר האם קיימות תכונות אישיות שלהן סיכויים גבוהים יותר לפתח תלות באינטרנט. נלקח מ-Proquest.

Addictive Behavior to Social Networks and Five Personality Traits in Young People

המחקר בודק את הקשר בין תכונות אישיות מסוימות העלולות להוות רקע להתמכרות לרשתות חברתיות ולאינטרנט. נלקח מ-Ebscohost.

Exploring short-form video application addiction: Socio-technical and attachment perspectives

המחקר בוחן את הגורמים שמשפיעים על התמכרות ליישומונים בהם סרטוני וידאו קצרים כמו לדוגמה הגדרות אישיות של המשתמש ביישומון, זאת ביחד עם חרדה מאינטראקציה חברתית המגבירה גם היא את השימוש ברשתות חברתיות. נלקח מ-Google Scholar.

# data[].attributes.headline
כתבה נקסטר על טיק טוק

# data[].attributes.subject
כתבה נקסטר על טיק טוק

# data[].attributes.body
https://www.mako.co.il/nexter-dror-globerman/Article-19521fa29e84771027.htm?partner=tagit

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מגזין סוף השבוע

זו רעידת אדמה: הקורונה תכף חוגגת שנה כפול 12 שעות מסך ביום. במלחמה על תשומת הלב שלנו, יש מנצחת שמשאירה אבק למפלצות כמו פייסבוק, אינסטגרם ונטפליקס. טיקטוק, הרשת של הצעירים, קפצה בעולם פי ארבעה בזמן השימוש והגיעה ל-21.5 שעות שימוש בחודש בממוצע. המון צעירים מבלים שם הרבה הרבה יותר מזה. בישראל היא הרשת היחידה שסחפה משתמשים חדשים, לפי הדוח של בזק, בניגוד לפייסבוק ואינסטגרם שנמצאות במגמת נטישה.

עד כמה פייסבוק ואינסטגרם ממכרות אנחנו יודעים, אז איך טיקטוק עוקפת אותן? הנה שבעה צעדים דרך להצלחה:

1. לברוח מההורים

כל דור רוצה להיות איפה שהמבוגרים וההורים לא. להגדיר את עצמו בנפרד. אז היה הדור של מייספייס, הדור של פייסבוק, הדור של אינסטגרם. בני העשרה נמצאים בטיקטוק.

2. יפה זה לא מעניין

באינסטגרם שולטים היופי והאסתטיקה - בקיצור, אם את נראית טוב תקבלי יותר לייקים. בטיקטוק יש יותר אותנטיות ועידוד לעוד פורמטים של אנשים. גם אדם שמן במיוחד או סבתא חמודה יכולים להיות כוכבי ענק.

3. אלגוריתם גאוני

הלב של טיקטוק הוא העמוד For You. בניגוד לאינסטגרם ולפייסבוק, ששם את בעיקר נחשפת בפיד לאנשים מוכרים - בטיקטוק הקטע זה להיחשף לאנשים חדשים ולא מוכרים. זה בזכות האלגוריתם המדהים שלה, שיודע לנבא איזה סרטונים נאהב. הוא לומד אותנו ואת תחומי העניין שלנו, ומאתר עבורנו את הסרטונים המתאימים - מאנשים שלא הכרנו. בנטפליקס, אגב, אנשים מעדיפים להתעלם מעמודי ההמלצות. בטיקטוק זה הקטע.

4. כל סרטון הוא הפתעה

ההפתעה הזאת גורמת למוח שלנו להפריש המון דופמין - וזה כיף. וממכר. פייסבוק - על טורבו.

5. בטיקטוק אפשר להפוך לכוכב בן לילה

באינסטגרם ובפייסבוק בונים קהל האוהדים לאט, מפוסט לפוסט. בטיקטוק, גם אם יש לך אפס עוקבים, סרטון אחד טוב שמדליק אנשים בעמוד For You יכול להפוך אותך לסטאר ענק. אפשר גם להתפרנס מזה. מי יכול לוותר על ההזדמנות הזו?

וככה בחור שנוסע על סקייטבורד ושותה מיץ אוכמניות עובר מאנונימיות מוחלטת לכוכב ענק

אגב, השיר ברקע הוא הלהיט Dreams של להקת פליטווד מק המיתולוגית, שיצא ב-1977. בזכות הטיקטוק הזה השנה השיר נסק במצעדי ההורדות, ומייסד הלהקה, המתופף מיק פליטווד, עשה - החודש! - אקזיט של מיליונים ומכר את הזכויות לכל אלבומי הלהקה. בזכות הטיקטוק הזה. אגב, גם הוא בעצמו עשה מחווה לקליפ מיץ האוכמניות. והיה לו נורא קל לעשות את הסרטון בזכות הנקודה הבאה.

6. לוחצים על הכפתורים הנכונים

בטיקטוק נורא קל לשתף ולהפיץ בזכות הכפתורים הנכונים באפליקציה. הכפתור התחתון בצורת תקליט מסתובב מאפשר לך לצפות בעוד קליפים לאותה מוסיקה, ומיד לייצר גם אחד משלך. אפשר לייצר אותו גם במשותף עם קליפים של אחרים. כולם עוקבים אחרי אותם טרנדים ומבצעים את אותם שירים ואותם ריקודים, כל אחד קצת אחרת - וזה האלמנט המוכר שמשלים את אלמנט ההפתער מנקודה 4, ויוצר חוויה מושלמת.

7. זה רק חטיפים

הסרטונים הם לא פרק נטפליקס, שם אתם מתחייבים ל-40 דקות צפייה. האורך הוא 15 עד 60 שניות. ואז צופים בעוד אחד, ועוד אחד. כמו במבה. לא עוצרים עד קרקעית השקית. כי לצד הסכנות - שעליהן נדבר בהזדמנות אחרת - טיקטוק זה באמת באמת כיף גדול.

זה לא קרה במקרה. פסיכולוגים ומתכנתים עבדו קשה על מכונת ההתמכרות הזו. הצליח להם. ובשנת הקורונה, כשהילדים סגורים מבודדים בבית, אפשר להתווכח האם זה ניצול או הצלה. או גם וגם.

דיכאון עממי

שני שליש מהנערות דיווחו על חרדה או דיכאון בתקופת הקורונה. שני-שליש. הרוב המוחלט.

זה יצא בתוך דוח האינטרנט של בזק, שעמוס בכותרות שכולן מספרות סיפור אחד: איך כל חלקי החיים שלנו התקפססו לתוך מסך. אבל מהכל, הכותרת הזו נתקעה לי במוח ולא משחררת. שתיים מכל שלוש נערות. זו לא שפעת ולא קורונה: המגפה הנפשית תישאר איתנו אחרי המגפה הויראלית, וגם אחרי המגיפה הכלכלית. זה סיפור לעשרות שנים. "משבר הקורונה הוא האיום הגדול ביותר על בריאות הנפש מאז מלחמת העולם השנייה", קבע הגרדיאן בשערו.

ואלה לא רק נערות: שני שליש מהמבוגרים חרדים מהנגיף, חצי חוששים שלא לעמוד בהוצאות, שליש (37%) דיווחו על לחץ, וכ-20% דיווחו על בדידות או דיכאון. סקר הלמ"ס שגילה זאת בוצע עוד לפני הגל השלישי. דמיינו מה המצב עכשיו.

מערכת בריאות הנפש של ישראל מדולדלת ומיובשת, קובע היום דה-מרקר, ולא תוכל לעמוד במשימה. אבל כבר היום יש מה לעשות. כל מי שמחזיק בתי ספר סגורים בערים שאינן בוערות מקורונה, מסכן חיים של בני נוער. בלאס וגאס הבינו את זה. מי שלא דואג להחזיר מורים מחוסנים לכיתות מתפקדות, הוא פושע. פושע כלפי נערות (ונערים) חרדות ודכאוניות. אלה לא מציתות אוטובוסים ולא מפגינות ברחוב, לא יוצאות לתקשורת ולא מדברות בזעם בכנסת. הן מסתגרות בחדר או באוזניות, מפתחות הפרעות אכילה ואינטארקציות לא בריאות ברשת.

השופטת שזרקה את אפל מהמדרגות

מכירים את הרגע המזכך הזה, את נשימת הרווחה מעומק הלב, כשסוף סוף מישהו מבין אותך? אז זה קרה השבוע. סוף סוף נשמע קול ההיגיון הפשוט לטובתנו, לטובת האזרח הקטן.

אנשים שניסו לתבוע את פייסבוק, את גוגל, את טוויטר או את אפל - בהרבה מקרים בצדק - גילו שמפלצות הטכנולוגיה הרב לאומיות מערימות עליהם קשיים. זוכרים שכשנרשמתם לשירות חתמתם על טופס משפטי ענק באנגלית? אז איפשהו למטה היה כתוב שכל תביעה תתברר רק בבית משפט בקליפורניה. או באירלנד. רוצה לתבוע את פייסבוק? אין בעיה, עלה על מטוס, שכור לך עורך דין בדולרים, ועכשיו רק עכשיו תתחיל להתמודד עם סוללת עורכי הדין בחוק ובמדינה זרה. הרבה אנשים מוותרים.

במשך שנים, הצליחו ענקיות טכנולוגיה בינלאומיות להדוף ולחמוק מתביעות בישראל ובשאר העולם. והנה השבוע עלה מבית המשפט המחוזי בתל אביב, קול ההיגיון הצלול: "לא ייתכן לטעמי שאפל תוכל למכור את מוצריה כאן, אך תטען כנגד סמכותו של בית המשפט הישראלי", פסקה השופטת רחל בת ערקובי. סימפל אז ד'ת.

במקרה דומה שבו תובעת העיתונאית לינוי בר גפן את טוויטר, פסקה השופטת חדוה וינבאום וולצקי, גם היא מהמחוזי בתל אביב, כך: "רשתות חברתיות לא יכולות לצפות שמי שמעוניין לתבוע אותן יידרש לפנות לבית משפט זר, שבמקרה נמצא במקום שבו קבעו אותן רשתות את משרדיהן". כלומר, קליפורניה או דבלין או מה שלא יהיה. "מי שנותן שירותים ומרוויח בכל העולם - עלול גם להיתבע בכל העולם". תודה ושלום.

זה חייב להיות רק צעד ראשון לקראת חזרת המשילות והריבונות על מרחב האינטרנט בישראל. לא יכול להיות שאת גבולות חופש הביטוי, ואת הזכות לתחרות ולפרטיות ועוד ועוד - קובעות חברות זרות במנותק מהחוק והמשפט הישראלי. המחוקק והרשויות הישראליות עדיין מנמנמות.

לפחות בית המשפט התעורר, ולפחות הוא שומר על הזכויות שלנו, האזרחים הקטנים. לא רק נגד ממשלות דורסניות, אלא גם נגד תאגידי העל הטכנולוגיים, שהפכו להיות חזקים כמו ממשלות, ולפעמים יותר מהן.

>> לטור הקודם של דרור גלוברמן: חייבים להשוות
>> בזמן שעבדתם: וידאוקאסט המדיה והטכנולוגיה של דרור גלוברמן ודני פלד

# data[].attributes.attachment_link.title
סיפור הצלחה | הטור של דרור גלוברמן

# data[].attributes.attachment_link.description
מגזין סוף השבוע זו רעידת אדמה: הקורונה תכף חוגגת שנה כפול 12 שעות מסך ביום. במלחמה על תשומת הלב שלנו, יש מנצחת שמשאירה אבק למפלצות כמו פייסבוק, אינסטגרם ונטפליקס. טיקטוק, הרשת של הצעירים, קפצה בעולם פי ארבעה בזמן השימוש והגיעה ל-21.5 שעות שימוש בחודש בממוצע. המון צעירים מבלים שם הרבה הרבה יותר מזה.

# data[].attributes.headline
סרטון: ניסוי גמילה מרשתות חברתיות

# data[].attributes.subject
סרטון: ניסוי גמילה מרשתות חברתיות

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=fkIygLMFcI8

# data[].attributes.attachment_link.title
30 Days Without Social Media | My Transformation

# data[].attributes.headline
סרטון: ניסוי גמילה מדופמין

# data[].attributes.subject
סרטון: ניסוי גמילה מדופמין

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=bV_NdUZEmnE

# data[].attributes.attachment_link.title
DOPAMINE DETOX | How To Take Back Control Over Your Life

# data[].attributes.headline
מעגל 1- התמכרות: מאפיינים נפשיים ופיזיים

# data[].attributes.subject
מעגל 1- התמכרות: מאפיינים נפשיים ופיזיים

# data[].attributes.body
Addiction: definition and implications

המאמר בודק את ההיבטים התיאורטים והפרקטיים הנוגעים להתמכרות לאינטרנט במובנים התנהגותיים, אישיותיים ונפשיים. המאמר נלקח מ-Google scholar.

Dopamine and Addiction

מאמר זה מתייחס לתפקידו של הורמון הדופמין בהתמכרות - ההורמון כמשפיע משמעותי על קצב ההתמכרות. המאמר נלקח מ-Ecscohost, Google Scholar.

Introduction: Addiction and Brain Reward and Anti-Reward Pathways

המאמר סוקר מה גורם למוח האנושי ליצור תחושת תגמול וסיפוק המביא אותו להפוך פעולה חד-פעמית מזדמנת לשימוש כפייתי והרגל. המאמר נלקח מ-Google Scholar.

הגמול והתלות- מה קורה כשמתמכרים
המאמר מספק הסבר על התמכרות באופן כללי, מסלול הגמול-הנאה המוביל אליה ועל גורמיה. אינו מאמר אקדמי, נמצא באמצעות גוגל.

# data[].attributes.body
מבוא – כתוב מעולה, מכניס את הקורא לעולם התוכן בו אתן עוסקות. כמו כן, הנושא שבחרתן מעניין מאוד.

שאלת המחקר – אני מבינה את הרציונל מאחורי השאלה, אך אני חושבת שיש צורך בחידוד השאלה או אולי אפילו לנסח כותרת נושא שתחליף את השאלה, למשל מהם המאפיינים המעודדים התמכרות לרשת החברתית TikTok? או התמכרות לרשתות חבריות: מקרה הבוחן של TikTok.

לסיכום, אי אפשר למסגר את המחקר כנותן מענה אולטימטיבי לשאלה מהם הגורמים להתמכרות באפליקציהז זו.

השערות המחקר – כאשר בוחרים להשתמש בשיטת מחקר איכותנית לא מציינים השערות מחקר, אלא הנחת/ות יסוד במידה וקיימות, מפני שבאמצעות מחקר איכותני אין לחוקר יכולת מובהקת להוכיח או להפריך השערה, וזאת לאור העובדה שמשתמשים במדגם מצומצם יחסית.

סקירת ספרות – סה״כ סקירת ספרות טובה (שימו לב שהמספרים שלכן התבלגנו). התחלתן מהנושא הרחב ביותר והוא התמכרות באופן כללי וזה מצוין. לאחר מכן אתן ממשיכות לרשתות חברתיות וכאן הייתי ממליצה מעט לחדד את הנוסח של כותרת המעגל – למשל, רשתות חברתיות והתמכרות לרשתות חברתיות. במעגל השלישי אתן מציגות את הרשת החברתית TikTok ולבסוף, מציגות את תופעת ההתמכרות לTikTok. חשוב לי לציין כי כאפשר מגדירים את ראשי הפרקים בסקירת הספרות למעשה מציגים את הספרות המחקרית הקיימת, לכן במעגל האחרון רצוי שלא להשתמש במילה ׳נחקור׳ כי לא מדובר במחקר שלכן, אלא במחקר או חומרים בנושא שכבר קיימים.

שיטת המחקר – יש מעט בלבול בשיטת המחקר, לכן מס׳ הערות:

1.     ציינתן כי תדגמו קבוצה – חשוב לציין מה גודל הקבוצה (חשוב שיתאים לשיטת המחקר, במחקר איכותני נהוג להשתמש במדגם יחסית מצומצם בעוד שבמחקר כמותני נהוג להשתמש ב-Large N), מה טווח הגילאים (ככה״נ יהיה מדובר בבני נוער ומבוגרים צעירים – עד גיל ה-30 אני מניחה) ומגדר (במידת הצורך כמובן).

2.     בחרתן להשתמש בשאלון פתוח, אבל לא כל כך הבנתי את הרציונל, הרי השאלות הן שאלות המדמות יותר סקר (אפשר לבחור סולמות מדידה מסוימים לטובת כל שאלה) ואין באמת צורך במלל לטובת מענה על השאלון. כלומר, השאלות אינן מעמיקות. יתר על כן, קשה לשאול מהי מידת ההשפעה של משהו, הרי מדובר במשהו סובייקטיבי של כל אדם במקרה הזה וללא סולם מדידה מוגדר לא תוכלו לבצע השוואה בין התוצאות.

3.     כפי שציינתי קודם מאוד קשה לקבוע ע״ב מחקר איכותני משהו מובהק ולכן יהיה קשה מאוד לקבוע מהם הגורמים העיקריים או המובהקים להתמכרות. במידה ובכל זאת בוחרים להמשיך במחקר איכותני, יש צורך להתאים לכך את השאלונים, לקיים ראיונות עם הנחקרים ולהיכנס בעובי הקורה.

משוב וציון:

טל וקלייר,

בחרתן נושא מעניין ואקטואלי. יחד עם זאת, יש צורך בחידודים מסוימים (בעיקר בחלק של שיטת המחקר). אהבתי מאוד את העיצוב שבחרתן וה-GIFs  שהוספתן. סה״כ עבודה יפה, מצפה לראות את חלק ב׳.

ציון חלק א׳ – 90

# data[].attributes.body
התמכרות לרשתות חברתיות: מקרה הבוחן של TikTok.

# data[].attributes.body
1. מהי התמכרות באופן כללי- מאפיינים נפשיים ופיזיים.

2. רשתות חברתיות והתמכרות לרשתות חברתיות.

3. אפליקציית הTikTok - אפיון ואופן השימוש.
4. התמכרות לרשת הTikTok וגורמיה.

# data[].attributes.body
אנו משערות שהגורמים העיקריים להתמכרות לאפליקציית הTikTok הינם:

בראש ובראשונה האלגוריתם של האפליקציה: התכנים מותאמים לכל משתמש לפי העדפותיו, והשימוש באפליקציה הוא נוח ואינטואטיבי. TikTok משרת הן את הצורך המוחשי לקבל ממשתמשים תוכן במהרה, והן את הצורך הלא-מוחשי לספק צורך חברתי ולהפיג תחושת בדידות.

דבר נוסף, אלמנט ההפתעה: TikTok מעורר עניין כל פעם מחדש מכוון שמספק אוסף בלתי נגמר של יוצרים ותכנים חדשים המתחלפים בתדירות גבוהה, מה ששומר על עניין המשתמש בפלטפורמה ויוצר תחושה של רצף והתרגשות מהלא נודע.

עוד גורם הינו טווח השפעתו: TikTok נותן לכולם את היכולת "להתפרסם" בסרטונים קצרים של עד 3 דקות המופצים במהירות למיליונים שלא בהכרח נמצאים או משתמשים בפלטפורמה. כל אחד יכול להיות מפורסם בתוך זמן קצר מסרטון.

ולבסוף, לחץ חברתי: השימוש באפליקציה רק גובר ונראה כי היא הופכת להיות פלטפורמה המאיימת על רשתות חברתיות ותיקות ממנה, מה שיוצר את התחושה שאם אתה לא שם אתה לא קיים, מרגיש מחוץ לעניינים ומכאן נולד הצורך להשתלב ולא להיות חריג.

# data[].attributes.body
הרשתות החברתיות הפכו לא מכבר לחלק אינטגרלי מהמרקם החברתי. מדובר באתרים/שירותים/יישומונים יעודיים המבוססים לחלוטין על תוכן הגולשים שלהם ומטרתם היא שיתוף מידע, תמונות וסרטונים עם העולם. הרשתות החברתיות צברו תאוצה עצומה והפכו לכלי מרכזי למאות מיליוני אנשים ברחבי תבל לצריכה של מידע, מכירות ושירות.

הTikTok הוא יישומון (אפליקציה) שיתוף וידאו בבעלות החברה הסינית ByteDance והוקם בספטמבר 2018. הפלטפורמה משמשת ליצירת קטעי וידיאו קצרים מסוגים שונים באורך של 15 שניות עד 3 דקות. ביולי 2021 TikTok היה ליישומון עם מספר ההורדות הגבוה ביותר, ועקף מתחרות כגון פייסבוק ואינסטגרם. בTikTok יש מגוון של תכנים וטרנדים כולל: חיקויים, ליפ-דאבים, סרטוני קומדיות, דואטים וריקודים. האלגוריתם של TikTok מנתח את תחומי העניין וההעדפות של המשתמש באמצעות האינטראקציות שלו עם התוכן (לייקים, זמן הצפייה בסרטון, הדפדוף וכו') וכך מתאים למשתמש תוכן אישי עבורו.

בעקבות השימוש הרב ברשתות החברתיות תופעת ההתמכרות לא איחרה לבוא. התמכרות מוגדרת כבעיה הפוגעת באיזורים שונים במוח ובעלת מאפיינים הכוללים פן ביולוגי-פיזי, פסיכולוגי וחברתי - צורך מתמיד לצרוך את גורם ההתמכרות והתעלמות מבעיות או נזקים הנלווים לשימוש. רשתות חברתיות מספקות אמצעים ליצירת קשרים חברתיים לא בהכרח אמיתיים, ומפיגות תחושת בדידות ושעמום בקרב האוכלוסייה העולמית. הקלות והנגישות שפלטפורמות אלו יוצרות הופכות אותן לכלי קל לשימוש בידי הפרט, וגורמות לתחושת תלות בהן.

בעבודתנו בחרנו לחקור את ההתמכרות לאפליקציית הTikTok. בחרנו בנושא זה מכוון שTikTok הפכה להיות משומשת יותר מפלטפורמות מקבילות לה והדבר מעורר בנו תהיה- מהם הגורמים העיקריים להתמכרות לאפליקציה?

# data[].attributes.body
בעבודה זה נרצה לבדוק מהם הגורמים העיקריים להתמכרות ליישומון הTikTok. לשם כך, נחקור ונבדוק מהו טווח הגילאים הפעיל ביותר ביישומון מתוך מאגרי מידע וסקרי שוק קיימים. נשתמש ברשתות החברתיות כדי למצוא מועמדים למחקר, מתוכם נדגום קבוצה שתשמש למהלך המחקר.

בקרבה של קבוצת מדגם זו, נחלק שאלון שיסייע לנו לקבל תמונה על השימוש היומיומי באפליקציה והשפעותיה.
מהלך המחקר יחולק לשני שלבים:

בשלב הראשון:
נפיץ שאלון איכותני המכיל מספר שאלות על אופן שימוש הצרכן באפליקציה. דוגמאות לשאלות כאלה הינן:

1. מה תדירות השימוש שלך באפליקציה?
2. האם אתה משתמש פעיל? כלומר האם מעלה סרטונים או רק צופה?
3. האם אתה משתמש ברשתות חברתיות נוספות באותה תדירות?
4. האם אתה משוחח עם חבריך על דברים שראיתם בTikTok?
5. האם תנסה/ניסית לעשות "אתגר" TikTok?
6. האם בעבר הושפעת מתכנים שהועלו לאפליקציה?
7. אם כן- מה הייתה מידת ההשפעה?
8. האם אתה מרגיש שהאפליקציה מכירה אותך?

השאלון יהיה בפורמט שאלון פתוח.

בשלב השני:
נסקור וננתח את התוצאות שיתקבלו מקבוצת המדגם, ונבודד את התשובות שחזרו על עצמן בתדירות גבוהה. מתוך כך נוציא את הגורמים העיקריים להתמכרות הנבדקים לאפליקציה,  ונבדוק האם ישנה הלימה בין תוצאות המחקר לבין השערותינו.