# data[].attributes.body
25 milions d'anys AP, aqui comença la prehistòria i hi han grans avanços com per exemple dominar el foc, dintre d'aquesta etapa hi han 3 fases que son el paleolític inferior, el mitja i el superior

# data[].attributes.body
Es diu Australopithecus o australopitec a un gènere ja extint de primats homínids, dins el qual s'han reconegut fins a set espècies diferents, que van habitar l'Àfrica prehistòrica fa uns 4,4 milions d'anys. Va ser el primer homínid bípede. El crani era relativament petit, amb un volum semblant a el dels antropomorfs actuals, tot i que en comparació amb la mida de el cos era relativament gran. La seva cara era bastant gran i es projectava davant d'el crani, a causa que posseïen mandíbules poderoses i forts molars.

# data[].attributes.body
El Paleolític inferior és el primer dels períodes en què està dividit el Paleolític, l'etapa inicial de l'Edat de Pedra. Està caracteritzat per la presència de dues tradicions lítiques d'evolució molt lenta: la olduvaiana. És l'etapa més llarga de tota la prehistòria, ja que es considera que va començar fa uns 2,5 milions d'anys (quan estan datades les primeres eines conegudes creades per hominins) i va durar fins fa uns 125-127 000 anys (quan comença el Tarantiense o Plistocè superior.

Es correspon amb la major part de l'Plistocè, època geològica que abasta les últimes glaciacions i tot el Paleolític arqueològic. El Paleolític inferior s'estén al llarg de l'gelasià, el Calabriense (anteriorment denominat Plistocè inferior) i el Chibaniense (abans anomenat Plistocè mitjà).

És també la fase prehistòrica més rica en espècies de hominins i en ella està representada gairebé tota l'evolució humana. A més dels Australopithecus, que van precedir i després van estar compartint territoris amb Homo habilis i Homo ergaster, estan Homo erectus, Homo antecessor i Homo heidelbergensis; a la fi de el període van aparèixer les formes primitives d'Homo Neanderthaliensis (a Europa) i Homo sapiens (a Àfrica), protagonistes respectius de el Paleolític mitjà i de l'superior.

# data[].attributes.body
L'Homo habilis és una de les espècies més antigues de l'gènere Homo. Va viure a la regió africana entre 1,9 i 1,6 milions d'anys enrere, a l'època de l'Preistoceno. El crani era més arrodonit, incisius espadiformes, molars grans i amb esmalt gruixut.

# data[].attributes.body
es un dels avanços més grans i es creu que el vam poder controlar al 1.600.000 AP

# data[].attributes.body
Homo erectus és un homínid extint, que va viure entre 1,8 milions d'anys i 350 000 anys abans de el present (Plistocè inferior i mitjà) els Homo erectus van habitar a l'Àsia oriental (Xina, Indonèsia).

# data[].attributes.body
El 'Homo sapiens' va sorgir fa 350.000 anys, segons un estudi
L'anàlisi de set humans que van viure en els darrers 2.500 anys a Sud-àfrica suggereixen que l'Homo sapiens va sorgir fa 350.000 anys. El cervell és el doble de la mida de les seves antecesores.Tiene les dents més petits que els seus antecessors, té les formes de la cara ben definides i formades

# data[].attributes.body
El Paleolític mitjà és el segon dels períodes en què està dividit el Paleolític, l'etapa inicial de l'Edat de Pedra. Es caracteritza pel predomini d'una tradició lítica anomenada mosterià, que utilitza la tècnica de talla anomenada mètode Levallois que consisteix a obtenir una o diverses lascas de defecte, a partir d'una preparació particular de l'nucli. És un període molt menys extens que l'anterior (el Paleolític inferior) i abasta aproximadament entre els anys 150 000-127 000 abans de el present (AP) i 40 000-30 000 AP.

El Paleolític mitjà coincideix amb la major part de l'Plistocè superior o Tarantiense, fins més o menys la meitat de l'última glaciació, la de Würm-Wisconsin. És també l'època de l'Homo neanderthalensis, que des d'Europa es va estendre per l'Orient proper i bona part de l'Àsia central

# data[].attributes.body
Anatòmicament, l'home modern és classificat com Homo sapiens-sapiens. Va aparèixer fa 120.000-100.000 anys associat a el desenvolupament tecnológico.Sus característiques físiques són les mateixes que les de l'home actual. El seu crani allargat, el front alt i la volta més elevada que els neanderthals

# data[].attributes.body
El Paleolític superior és el tercer i últim dels períodes en què està dividit el Paleolític, l'etapa inicial de l'Edat de Pedra. Està caracteritzat per la preponderància de les indústries lítiques englobades en la manera tècnic 4 i classificades en diferents cronoculturas: Châtelperroniense, Aurinyacià, Gravetià, Solutrià i Magdalenià, segons els jaciments epònims de França on van ser identificades. S'estén aproximadament entre els anys 40-30 000 abans de el present (AP) i el 12-10 000 AP.

El Paleolític superior coincideix amb la segona meitat de l'últim període glacial, de clima molt fred encara que amb intervals una mica més temperats (els interestadials). També es va caracteritzar perquè les espècies humanes d'anteriors períodes, com Homo erectus, l'homínid de Denisova, Homo neanderthalensis o Homo floresiensis, van ser substituïdes en tot el món per l'Homo sapiens, que va quedar com l'únic supervivent de la subtribu Hominina.

# data[].attributes.body
L'aparició de l'gos domèstic va tenir el seu origen en un sol esdeveniment fa entre 20.000 i 40.000 anys.

# data[].attributes.body
Els bastons perforats trobats fins a la data a Europa se situen aproximadament entre l'any 23.000 AP i l'any 12.000 AP Els bastons de forat perpendicular eren els mànecs amb què es feien girar volants d'inèrcia que, utilitzats a la manera d'una filosa manual, permetien fabricar cordes filades a partir de les crineres dels cavalls prehistòrics.
Els bastons de forat oblic eren usats com frens manuals fent passar, per darrere de la cintura però també a través del forat de el fre, cordes ja fabricades mitjançant el mètode anteriorment esmentat, tot això amb l'objectiu de detenir animals salvatges capturats amb llaços o xarxes , com ho suggereixen un gran nombre d'escenes de caça representades en pintures rupestres de l'època. aixó no s'ha demostrat pero son les hipòtesis en les que més d'acord estan

# data[].attributes.body
Mesolític és el terme que s'utilitza per resumir el període de la prehistòria que serveix de transició entre el Paleolític i el Neolític. Significa Edat mitjana de la pedra per contraposició a l'Paleolític (Edat antiga de la pedra) i a l'Neolític (Edat nova de la pedra), identificant-se amb les últimes societats de caçadors-recol·lectors. Els hàbits de les cultures de l'Mesolític eren bàsicament nòmades , amb assentaments estacionals d'hivern i campaments d'estiu

# data[].attributes.body
El neolític és l'últim dels períodes en què es considera dividida l'Edat de Pedra (eines de pedra) .El terme, que vol dir «de pedra nova», es refereix a les elaborades eines de pedra polida que caracteritzen aquest període i el diferencien de la «antiga» Edat de pedra, o Paleolític, amb eines de pedra tallada, més tosques. A la periodització americana, el Neolític coincideix aproximadament amb el Període Arcaic.

És el període de la història humana en què va aparèixer i es va generalitzar l'agricultura i el pasturatge d'animals (bestiar), donant origen a les societats agràries. Generalment, però no necessàriament, va ser acompanyat pel treball de terrisseria. En el Neolític apareixen els primers poblats i assentaments sedentaris humans. El període Neolític va ser seguit, segons les regions, per l'Edat dels Metalls.

# data[].attributes.body
L'Edat dels Metalls és una de les dues grans etapes tecnològiques en què tradicionalment s'ha subdividit la Prehistòria euroasiàtica. Per definició, és el període que va seguir a l'Edat de Pedra i durant el qual l'ésser humà va començar a fabricar coses de metall fos. L'existència de processos metal·lúrgics és indispensable per establir l'adscripció d'una cultura arqueològica a aquesta etapa, ja que els metalls nadius eren treballats per martellejat des de les fases inicials de l'Neolítico.Siguiendo aquest criteri, l'Edat dels Metalls començaria amb les primeres evidències de fosa de el coure, que són de l'any 6.500 aC i acabaria amb la progressiva entrada en la Història de cada regió.

# data[].attributes.body
3.500 anys AC, aqui s'acaba la prehistòria