# data[].attributes.body
Fysik/kemi:
Hvordan påvirker CFC gasser ozonlaget?

Hvad er strålernes bølgelængder?
Biologi:
Hvordan påvirker uv strålingen huden?

Hvordan påvirker uv stråling planterne på jorden?
Geografi:
Hvor er strålingen kraftigst?

Hvorfor får flere australiere hudkræft?

# data[].attributes.body
Hvordan beskytter ozonlaget livet på jorden?

# data[].attributes.body
Vi forventer at jo højere faktor solcremen er, jo mindre UV-stråling vil slippe igennem, da der er et stof i solcreme, som minder meget om hudens eget pigmentet, melanin, der skal absorberer UV-stråling, så jo højere end faktor, jo længere tid kan man opholde sig i solen. Da hele måleenheden måler effektiviteten af solcremens beskyttelse

# data[].attributes.body
Karsen der gror normalt i vindueskarm vil have en god og basal vækst, mens vil det karse der er udsat for en høj mængde UVA stråling vokse mere hæmmet, og ikke lige så godt. UVA stråling er dog ikke det bedste, da det ikke er den kraftigste stråling, men desværre kunne vi ikke få adgang til UVB og UVC, da vi ikke er autoriseret til at kunne håndtere det. Men ud fra UVA strålingspåvirkning, kan vi  komme med et kvalificeret gæt på hvad der vil ske, hvis det var med UVB og UVC stråling.
Vores hypotese er at planten vil gå i stykker og ikke kunne vokse da proteinerne heri ikke kan holde til den store mængde energi UVC f.eks. bærer.

# data[].attributes.body
Vi laver dette forsøg for at påvise, og give et overblik over, hvor meget UVA og UVB stråling der kommer igennem atmosfæren og ned til os. Vores hypotese er at der på en solskinsdag vil være op til 12% UVA hvis man peger direkte mod solen. UVB vil være noget lavere da UVB ikke trænger gennem atmosfæren på samme måde som UVA. I skyggen vil der være under halvdelen af UVA hvis ikke lavere altså <6%.

# data[].attributes.body
1. Teknologi

https://phet.colorado.edu/sims/html/molecules-and-light/latest/molecules-and-light_da.html

# data[].attributes.body
Planterne optager først og fremmest solens stråler som energi til fotosyntese hvor de producerer sukker C6H12O6. Planternes proteiner burde teoretisk set blive flået i stykker af solens rå energi, men planterne er i stand til at foretage et såkaldt protein-skælv hvor de ændre strukturen og fordeler solens energi så planten overlever.

Planter producere en række molekyler til at forsvare sig mod ultraviolet stråling, heriblandt sinapat-estere, der skal beskytte planten mod UVB stråling. Det transporteres op i bladene og stopper UVB for at nå dybt ind i planten. De beskytter også med sinapoyl-malat C15H1609  som kan absorbere bølgelængder 318-329 nanometer. Hvis mængden af UV-stråling stiger, vil en del plantearter ikke kunne blive lige så høje, de vil slå færre skud, og en ændret kemisk sammensætning. Men en stigning af UV stråling kan både have negative og positive virkninger på planterne. F.eks. kan det forårsage flere plantesygdomme, eller færre sygdomme. Da UV stråling både kan skade og ændre planterne. UV-stråling ændre nemlig i planternes DNA.

# data[].attributes.body
UVA penetrerer huden to hudlag og UVB Når kun gennem første lag hud. Øger risikoen for hudkræft. Bølgelængde 315-400 nm

UVB rammer overhuden, kan øge hudens tykkelse, laver solskoldninger. Øger risikoen for hudkræft. Har en bølgelængde på mellem 280-315 nm.

UVC mest energirige og farlige. Bølgelængde 200-280 nm

UVC er god til at dræbe bakterier som kroppen ikke har godt af. UVC’en kunne nemlig også kurere tuberkulose

De øvrige bølger såsom det synlige spektrum af lys og infarød har længder over hhv. 400 og 700 nanometer.

# data[].attributes.body
Vi har valgt at perspektivere til Danmarks situation omkring ozonhuller, da vores hud slet ikke er tilpasset til en høj koncentration af UV-stråling, ligesom befolkningen i Australien. Hvis der er fremtiden kommer større ozonhuller, og der kom en stigning af UV-stråling, vil der højst sandsynligt i Danmark komme flere tilfælde af hudkræft, hvilket kan blive meget alvorligt. Der ville gå mange tusinde år før vi vil have tilpasset os mængden af UV-stråling, så det kan have katastrofale konsekvenser. Heldigvis er CFC gasser blevet forbudt, så

Vi kan også perspektivere til global opvarmning da det også er et overvejende menneskabt problem som kan få stor betydning for vores liv og planet.

# data[].attributes.body
Vores undersøgelser på emnet har vist at bekræfte vores teori om at ozon har en stor betydning for beskyttelsen af planter og dyr. Mennesket vil have langt sværere ved at overleve hvis ozonlaget ikke fandtes og strålingen havde fri passage til at trænge ned på jorden. Hvis ozonlaget ikke havde fandtes havde vi også set anderledes ud som art da evolutionen havde båret os et andet sted hen. Vi havde måske som mange dyrearter haft tykkere hud eller mere pels/hår på kroppen. Mange planter havde heller ikke overlevet uden ozonlaget da det begrænser den allerede enorme mængde energi planterne optager. Mange planter var simpelthen blevet udryddet.

# data[].attributes.headline
Hudkræft i Australien som følge af UV-stråling

# data[].attributes.subject
Hudkræft i Australien som følge af UV-stråling

# data[].attributes.body
Tilfælde af hudkræft i forskellige lande. Modellen viser at der er flere folk i australien og NZ end andre store lande. Grunden til dette er migrationen til Australien fra England for nogle hundrede år siden. Briterne har gennem evolution udviklet hud der passer til det kolde og mindre solrige klima der findes i Storbritannien. Derfor mangler deres hud det solbeskyttende pigment og er derfor mere modtagelig overfor de DNA-skadende UV stråler. Da den oprindelige afrikanske befolkning migrerede til europa begyndte deres beskyttende pigment, som kendetegnes ved den mørke hud, at aftage da den antageligvis hindrede produktionen af D-vitamin pga. fordi den var egnet til at blive udsat for større mængder sol. De mennesker der migrerede til Europa udviklede derfor lysere hud, og mistede det beskyttende pigment da det, og den mørke hud, blev overflødigt. De mennesker der derimod migrerede til Asien og Australien beholdte deres mørke, beskyttende pigment da de konstant var udsat for sollys.

Derudover er solens elliptiske form også et nævneværdigt element, da jorden er 1,7% tættere på solen i januar, altså den sydlige halvkugles sommer og 1,7% længere væk i juli. Dvs. at den sydlige halvkugles sommer er 3,4% tættere på solen. Det gør at UV strålingen forekommer 7% stærkere. Med alle faktorer medregnet er UV strålingen 15% kraftigere i forhold til den nordlige sommer.
Melanin i huden virker som det beskyttende element, men det umuliggør ikke forekomsten af hudkræft, det gør pigment i langt højere grad som tidligere nævnt.

# data[].attributes.body
CFC var en erstatning af for ammoniak.

I 1920’erne opdagede den britiske forsker Gordon Dobson ozonlaget og hvordan det beskytter Jorden mod Solens ultraviolette stråling.

CFC-gassere er kunstigt fremstillede gasser der består af Klor-Fluor-Kulstof. Det blev før i tiden brugt som kølemidler, f.eks. i køleskabe. I dag er de strengt forbudte ifølge Montreal Aftalen, som erstatning bruger man HCFC (hydro-klor-flour-kulstof)

CFC var billigere at producere og var hverken brandbar eller giftig. CFC blev meget hurtigt bredt anvendt. CFC er harmløs nede ved jorden i luften og forbinder ikke med noget.

1985 opdagede britiske forskere at der var begyndt at opstå et hul ved antarktis.

CFC gasserne som var meget udbredte efter anden verdenskrig var med til at skabe et hul i ozonlaget. Om vinteren fryser CFC gasserne fast til iskrystaller i de stratosfæriske skyer over antarktis. Om foråret når et CFC molekyle rammes af UV stråling fraspaltes klor-atmoet og bliver af vinden hvirvlet rundt i ozonlaget og vil før eller siden ramme et ozonmolekyle og dermed udløse denne ligning: O3 + C l -> ClO + O2.

Ozonmolekylet nedbrydes og der dannes et oxygenmolekyle og klormonoxid. Klormonoxid vil så blive ramt af et iltatom (O) og blive til O2 da det er en mere stabil forbindelse, da vil kloratomet blive fritgående og cyklussen vil gentage sig selv igen og igen.