# data[].attributes.body
-Puututaan ajoissa lapsen tai nuoren kuormittaviin tekijöihin

-Lastenpsykiatrille ohjaus/ arvio kiireellisyys luokasta riippuen

-Vastassa moniammatillinen työryhmä

-Lapsen turvallisuudesta huolehtiminen ja akuuttivaiheen laukaiseminen, hoitosuunnitelman tekeminen.

-Akuuttivaiheessa hoitosuunnitelma ja omahoitaja, hoito toteutetaan jatkuvan aikuisen valvonnan alla.

# data[].attributes.body
-Psyykkinen sairaus tai masennus, kaksisuuntainen mielialahäiriö, päihteiden käyttö. Vanhempien päihdeongelmat tai huonot välit---> lapsen huomiotta jättäminen, koulukiusaaminen, kaltoinkohtelu, hyväksikäyttö, oman kehonkuvan muuttuminen murrosiässä

# data[].attributes.body
-Itsensä vahingoittamista ja siihen liittyvät ajatukset.

-Kuoleman toive.

-Oma tuhoutuminen, loukkaantuminen

# data[].attributes.body
-Erikoisairaanhoitoon
-Päivystyksenä lasten-januorten psykiatriseen yksikköön. Tarvittaessa M1-lähetteellä tahdosta riippumattomaan hoitoon.

-Huomioidaan taustat 5Kn säännöllä:
Koti, koulu, keho, kaverit, kiinnostuksen kohteet.

-Hoito koostuu terapioista ja lääkehoidosta.

-Turvataan lapsen kasvu ja kehitys.

-Vuosia kestävä hoitokontakti.

# data[].attributes.body
Tarkoittaa psyykkisiä oireita, jotka ilmaantuvat kauan ennen varsinaista psykoosia.

-Tärkeä tunnistaa ennen varsinaisen psykoosin puhkeamista.

# data[].attributes.body
-Hankala aivojen kehityksellinen ja hitaasti etenevä psykoosisairaus, potilaan toimintakyky sekä elämänlaatu laskee merkittävästi

-Esiintymishuippu 18 ikävuoden paikkeilla ja esiintyy myös harvinaissairautena lapsilla.

-Geneettinen tauti, suvussa olevat tapaukset lisäävät riskiä sairastua.

-Yksi altistavista tekijöistä lapsuudessa on hyväksikäyttö tai laiminlyönti. Seksuaalinen,  fyysinen tai psyykkinen väkivalta.

# data[].attributes.headline
Lasten ja nuorten psykoottiset sairaudet jaetaan neljään ryhmään

# data[].attributes.subject
Lasten ja nuorten psykoottiset sairaudet jaetaan neljään ryhmään

# data[].attributes.body
1. Akuutit ja ohimenevät psykoosit

2. Muuhun vaikeaan psykiatriseen sairauteen liittyvät psykoosit

3. Somaattiseen sairauteen liittyvät psykoosit

4. Varsinaiset psykoosisairaudet, skitsofrenia.

# data[].attributes.body
-Tila jossa potilas menettää kosketuksensa todellisuuteen

-Ei ymmärrä eroa päänsisäisen ja -ulkoisen maailman välillä.

-Oireena: harhaluulot ja hallusinaatiot, hajanainen puhe, epänormaali psykomotorinen käytös sekä negatiiviset oireet

# data[].attributes.body
-Moniammatillinen työryhmä.

-Hoidossa mukana: Perhe, lapsi, psykiatri, psykiatriset hoitajat, lapsen koulu tai päiväkoti.

-Osasto- tai avohoito

-Koostuu kolmesta osasta: Akuuttihoito, jatkohoito ja ylläpitohoito.

-Lääkehoito vaikeimmissa tilanteissa.

-Terapia --> muoto valitaan tapauskohtaisesti.

-Perhe aina osana hoitoa.

# data[].attributes.body
-Masennus syntyy kun lapsen tunteiden säätelykyky vääristyy.

-Oireilevat kehitystasonsa mukaisesti: somaattiset oireet, ihmissuhdeongelmat, psykomotorisetoireet, kognitiiviset oireet, uniongelmat, väsymys, painonmuutos, epämääräiset pää-ja vatsakivut. Heikko  itsetunto, itsetuhisuus ajatukset.

-Vavu ikäisten lasten oireilu hieman vaikeampi tunnistaa: ilmeettömyys, ei reagoi kiinnostuksen kohteille ympärillä, syömisen ja nukkumisen ongelmat.

Leikki-ikäisillä: Levottomuus, agressiivisuus, leikissä tuhoamis ajatukset ja kuolema.

# data[].attributes.body
-Perusterveydenhuollossa.
-Suunnitellaan yksilöllisesti.
-Perhekeskeiset menetelmät, sosiaalis-kongitiiviset menetelmät, sosiaaliseen verkostoon kohdistuvat menetelmät, koulu ja kasvuympäristöön kohdistuvat erityisjärjestelyt.
-Vaikeimmissa tapauksissa lääkehoito

# data[].attributes.headline
Käytöshäiriöisen lapsen tai nuoren arviointi

# data[].attributes.subject
Käytöshäiriöisen lapsen tai nuoren arviointi

# data[].attributes.body
-Lastenpsykiatri
-Asetetaan diagnoosi
-Haastattelu: Koti, koulu, harrastukset.
-Keskitytään lapsen ulkoiseen olemukseen ja kommunikaatioon, vuorovaikutukseen sekä käyttäytymiseen.
-Arvioidaan kasvu-ja kehitys ikävuosiin perustuen

# data[].attributes.body
-Epätavalliset ja tiheät raivokohtaukset,  aikuisten kanssa riitely, aktiivinen piittaamattomuus aikuisten asettamista rajoista--> kotiintuloajat --> karkailu, syyttäminen toisten virheistä, valehtelu, vihaisuus, ilkeys, koulukiusaaminen, toisen omaisuuden tuhoaminen tai polttaminen.

# data[].attributes.body
- Masennus, ahdistuneisuus, aktiivisuuden ja tarkkaavaisuuden häiriöitä.

-Puuttuminen ajoissa, jotta vanhempana vältyttäisiin psyykkisiltä ja somaattisilta sairauksilta.

# data[].attributes.body
-Yksi autismin muodoista
-Ongelmat erityisesti sosiaalisessa vuorovaikutuksessa: katsekontaktin käyttö, ilmeet puutteellisia tai poikkeavia, keskustelu poikkeavaa ja vaikea hahmoittaa toisen näkökulmaa.

Tutkiminen ja hoito:
-Lastenpsykiatri sekä neurologi.

-Ohjataan lapsi erikoissairaanhoitoon.

-Yksilöllinen hoito-ja kuntoutussuunnitelma.

-Ei ole parantavaa hoitoa.

-Kuntoutumisessa pyritään parantamaan arjessa selviytymistä keskittymällä vuorovaikutustaitojen harjoittamiseen.

# data[].attributes.body
-Tyypillästä kiinnostuminen esineiden tiettyihin osiin. Myöhemmin kiinnostus voi muuttua kirjallisempaan suuntaan. Toimintakyky usein rajoittunutta ja tälle ominaista kaavamaiset toimintamallit. Turhamaisuus saattaa korostua asioiden muuttuessa.

# data[].attributes.body
Keskushermoston kehityksellinen sairaus --> muutoksia hermoverkkojen toiminnassa.

-Oireilu: ongelmat sosiaalisessa vuorovaikutuksessa, verbaalisessa ja nonverbaalisessa kommunikaatiossa, rajoittuneet ja toistuvat käyttäytymismallit sekä rajoittuneet kiinnostuksen kohteet, motorista kömpelyyttä, kielen kehityksen häiriöitä, puutteellista päättelykykyä,.

-Älyllinen kehitysvammaisuus

# data[].attributes.body
Tutkimisessa on tärkeää havainnoida oireiden muttuminen, milloin ovat alkaneet, miten vaikuttavat ympäristötekijöiden vaihtuessa. Milloin ja missä oireet pahenevat tai helpottavat.

Oireilu voi myös liittyä muihin sairauksiin tai kehitysvammaisuuteen, joten siksi tutkiminen on tärkeä osa hoitoa!

# data[].attributes.headline
Aktiivisuuden ja tarkkaavaisuuden häiriö, ADHD

# data[].attributes.subject
Aktiivisuuden ja tarkkaavaisuuden häiriö, ADHD

# data[].attributes.body
-Neuropsykiatrinen sairaus joka alkaa lapsena

-Tyypillisiä ilmentymiä ovat: ylivilkkaus, häiriöherkkyys, keskittymisen ongelmat ja tunnesäätelyn vaikeudet.

-Lääkehoito ja samalla perheen avustaminen/tukeminen kasvatuksessa.

-ADHDn liittyvät ympäristötekijät: psykososiaaliset vastoinkäymiset,  vanhempien erityisesti äidin psyykkinen sairastavuus, fyysinen ja psyykkinen kaltoinkohtelu sekä raskaus aikana päihteiden käyttö.

-Tutkimiseen ja ADHDn toteamiseen käytetään useampaa asteikkoa jotka toteutuva pitkällä aika välillä kotona ja koulussa.

Keskittymiskyvyttömyysoireita on yhdeksän ja niistä vähintään kuuden on täytyttävä diagnoosia varten.

Hyperaktiivisuusoireita on viisi ja niistä vähintään kolmen on täytyttävä kuuden kuukauden ajan diagnoosia varten.

Impulsiivisuusoireita on neljä ja niistä kolmen on täytyttävä vähintään kuuden kuukauden ajan diagnoosia varten.

# data[].attributes.body
-Kielteiset kokemukset heijastuvat isompana lapsen hyvinvoinnissa.

-Näitä asioita voivat esiintyä vanhemmilla:
avioero, taloudellinen tilanne, uusioperhe, muutto uuteen kaupunkiin. Nämä voivat johtaa lapsen masentumiseen ja vanhempana oman perhekuvan ja perheen muodostaminen vaikeaa.

-Fyysinen ja seksuaalinen kaltoinkohtelu voivat aiheuttaa lapsessa:
psyykkistä oireilua, itsetuhoisuutta, agressiivisuutta, minä kuvan vääristymistä, identiteettiongelmia, masentuneisuutta ja ahdistusta.

-Terveydenhuollon ammattilaisella velvollisuus aina tehdä lastensuojelu ilmoitus mikäli kaltoinkohtelusta epäily ja vaarantaa lasta henkisesti, fyysisesti tai psyykkisesti.

# data[].attributes.body
-Alkoholi lisää riskiä huonoon vuorovaikutukseen.

-Mahdollisesti vanhempien välinen väkivalta, joka voi myös kohdistua lapseen. Heijastuu vanhempana lapsesta.

-Lapsella riski joutua myöhemmin syrjäytyneeksi ja osallistua rikoksiin sekä mahdolliset psyykeongelmat

# data[].attributes.body
-Vavu luodaan kahden elinvuoden aikana.

-Tärkeää vastata kommunikoimalla lapsen tunteisiin ja tarpeisiin ---> kiintymyssuhde.

-Riskitekijöitä turvalliuseen kiintymyssuhteeseen:
vanhempien psyykkinen sairastavuus, synnytyksen jälkeinen masennus, päihteiden käyttö, lapsen sairastelu, vaikea vauva-aika. Käsittely tällöin lasta kohtaan mekaanista.

-Lapsi oireilee myöhemmin psyykkisesti.

-Terveydenhuollossa erittäin tärkeää huomioida äidin jaksaminen

# data[].attributes.headline
Lasten ja nuorten psykoottiset sairaudet

# data[].attributes.subject
Lasten ja nuorten psykoottiset sairaudet

# data[].attributes.headline
Perheongelmien vaikutus lapseen ja nuoreen

# data[].attributes.subject
Perheongelmien vaikutus lapseen ja nuoreen