# data[].attributes.headline
Kaj je to SCSI vodilo in kje ga uporabljamo. (P35/2)

# data[].attributes.subject
Kaj je to SCSI vodilo in kje ga uporabljamo. (P35/2)

# data[].attributes.body
SCSI - (Small Computer System Interface)
Za uporabnike s potrebo po velikih hitrostih prenosa podatkov, se je razvilo SCSI vodilo. Ker je protokol prenosa informacij drugačen kot pri ATA in SATA vodilih, so SCSI vodila tudi dražja.
Osnovni izvedbi SCSI je sledila izvedba SCSI-2, ki z dvema podizvedbama zagotavlja večjo podatkovno širino in hitrost prenosa, nato pa je sledila še izvedba  SCSI-3.
Kot že samo ime pove, gre za vodilo, ki ni odvisno od tipa procesorja. SCSI že od začetka pozna tudi izvedbo z diferencialnimi signali.
Za vsak tip naprave je določen način logičnega naslavljanja.  SCSI vodilo ne pozna fizičnih naslovov.
SCSI vodilo uporablja širok spekter naprav (od CD ROM do skenerja, ...)

# data[].attributes.headline
Opiši ATA in SATA povezavo med diskom in osnovno ploščo. (P35/1)

# data[].attributes.subject
Opiši ATA in SATA povezavo med diskom in osnovno ploščo. (P35/1)

# data[].attributes.body
ATA je bila prva povezava z kablom ki je bil 40 žilen in je prenašal podatke usporedno  z frekvenco z hitrostjo 33-133 MHz /33-133 megabajta na sekundo .Poznamo več različic ki se razlikujejo samo po hitrosti (ATA33,ATA66,ATA100,ATA 133)

SATA so priključki ki so se uveljavili kasneje imajo 7 žil in 4 pine  in prenaša podatke zaporedno preko dveh kablov z hitrostjo 150-300 MHz

ATA SATA skrbita za prenos iz trdega diska na osnovno ploščo.

# data[].attributes.headline
Kako se med seboj razlikujejo matične plošče? (P 34/1)

# data[].attributes.subject
Kako se med seboj razlikujejo matične plošče? (P 34/1)

# data[].attributes.body
Matične plošče se med seboj razlikujejo glede na proizvajalca običajno je vezana na procesor tako naprimer poznamo matično ploščo AMD, ki ustreza AMD procesorju ujemati se mora še z ohišjem in napajalnikom osebnega računalnika. Novejše plošče podpirajo priklop dveh grafičnih kartic poleg integrirane vgradimo še dodatno zmoglivejšo. To pomeni veliko prednost pri risanju z računalnikom, skratka povsod kjer je pomembna slika. Vendar pa dodatno vgrajena grafična kartica povečuje porabo energije. Matične plošče pa se razlikujejo tudi po formatu, kar pomeni velikost matične plošče in količina sestavin na njej. Trenutno prevladuje matična plošča formata ATX. Starejši format je bil AT, sedaj se uveljavlja format BTX. Ohišje in napajalnik računalnika se morata ujemati z formatom matične plošče.

# data[].attributes.headline
Kakšna je naloga matične plošče in od česa so odvisne njene lastnosti. (P 33)

# data[].attributes.subject
Kakšna je naloga matične plošče in od česa so odvisne njene lastnosti. (P 33)

# data[].attributes.body
Naloga matične plošče je, da povezuje vse dele računalnikain da drži mikroprocesor. Najpomembnejši sestavni del je sistemski nabor, ki med seboj povezuje komponente. Le-ta določa zmogljivisti plošče in se deli na severni in južni most. Prav tako je na matični plošči podnožje za mikroprocesorski čip, ki mu matična plošča omogoča priključitev pomnilnika in izhodno-vzhodnih naprav. Matična plošča ima prav tako podnožja za vse te dele računalnika. Lastnosti matične plošče pa so odvisne od dveh čipov ki sestavljata sistemski nabor.

# data[].attributes.headline
Katere signale poznamo in kaj se prenaša po teh signalih. (P 30)

# data[].attributes.subject
Katere signale poznamo in kaj se prenaša po teh signalih. (P 30)

# data[].attributes.body
SIGNALI

Poznamo tri vrste signalov:
-podatkovni

-naslovni

-kontrolni

1.  Po podatkovnih signalih se prenašajo signali. Njihovo število je enako največjemu številu bitov, ki se naenkrat prenašajo.

2.      Z naslovnimi signali je določen naslov pomnilniške lokacije, ali naslov vhodno izhodne naprave, na katero se nanaša prenos podatkov.

3.      Kontrolni signali pa določajo vrsto prenosa ter časovno zaporedje podatkov med prenosi.

# data[].attributes.headline
Kaj pomeni oznaka matične plošče SLI in RAID? (P 34/2)

# data[].attributes.subject
Kaj pomeni oznaka matične plošče SLI in RAID? (P 34/2)

# data[].attributes.body
1. SLI se pojavlja ob najnovejših ploščah. Plošča podpira priklop dveh grafičnih kartic preko PCI Express vodila hkrati. Seveda mora imeti plošča dva PCI Express vodila. Tako obe kartici hkratno procesirata in ustvarjata sliko. Tega so najbolj veseli zagrizeni igralci raznih iger, saj je zmogljivost računalnika in boljše delovanje. Slabost tega pa je, da se poveča poraba energije.

2. RAID:gre za povezavo diskov. Potrebujemo najmanj dva diska, ki ju povežemo s ploščo. Pri funkciji RAID lahko naredimo naslednje stvari:

- računalnik shranjuje na oba diska hkrati vse podatke. Tako imamo na obeh diskih enake podatke. En disk nam v tem primeru skrbi za backup, v primeru okvare drugega. To se predvsem uporablja pri strežnikih.
- računalnik pri branju in pisanju podatkov na disk naprej podatke razbije na dva dela, in eno polovico zapiše z enega diska ostalo z drugega. S tem dosežemo enkrat hitrejše branje in pisanje na zunanji pomnilnik(disk). Ob primeru okvare enega diska so vsi podatki izgubljeni. Uporabimo lahko različno velike diske, vendar v tem primeru ima prioriteto manjši disk. Naprimer imamo diska 100GB in 120GB. Drugi disk lahko izkoristimo le do 100GB.

# data[].attributes.body
Latenca je čas, ki preteče od uporabniške zahteve do kakršnega koli odziva sistema, od katerega odziv pričakujemo. Od tega ni pomembno ali sistem razume uporabniško zahtevo ali ne.

# data[].attributes.headline
Kaj je to iskalni čas, vrtilna zakasnitev in čas dostopa do podatkov. (P 28)

# data[].attributes.subject
Kaj je to iskalni čas, vrtilna zakasnitev in čas dostopa do podatkov. (P 28)

# data[].attributes.body
Iskalni čas je čas potreben za premik glave nad ustrezen cilinder.
Vrtilna zakasnitev je čas ki je potreben, da se plošča zasuče toliko, da se pod glavo nahaja ustrezni sektor.
Čas dostopa do podatkov pa je čas, ki ga potrebujemo da prenesemo podatke, ki se nahajajo pod bralno/pisalno glavo v krmilnik.

# data[].attributes.headline
Kakšna je sestava, hitrost vrtenja okroglih plošč in oddaljenost bralno pisalne glave od okrogle plošče. (P26)

# data[].attributes.subject
Kakšna je sestava, hitrost vrtenja okroglih plošč in oddaljenost bralno pisalne glave od okrogle plošče. (P26)

# data[].attributes.body
Okrogle plošče ( 3600 - 10000 obratov/min ).
Mehanizem za vrtenje plošč.
Bralno/pisalna glava ( 20 nm od plošče ).
Mehanizem za premikanje glav.
Krmilnik.

# data[].attributes.headline
Kaj je to dostopni čas. Kako ga izračunamo. (P 28)

# data[].attributes.subject
Kaj je to dostopni čas. Kako ga izračunamo. (P 28)

# data[].attributes.body
Dostopni čas je čas za dostopanje podatkov na disku. Povprečen dostopni čas izračunamo tako, da seštejemo iskalni čas, vrtilno zakasnitev in čas prenosa podatkov.

# data[].attributes.headline
Nariši skico plošče trdega diska in bralno pisalne glave. (P 25)

# data[].attributes.subject
Nariši skico plošče trdega diska in bralno pisalne glave. (P 25)

# data[].attributes.headline
Kakšen je namen trdega diska in kje ga uporabljamo (P25)

# data[].attributes.subject
Kakšen je namen trdega diska in kje ga uporabljamo (P25)

# data[].attributes.body
Namenjen je shranjevanju podatkov. Uporabljamo ga pa v računalniku

# data[].attributes.headline
Opiši SSD disk, kako deluje, kakšne so prednosti in slabosti. (P 28)

# data[].attributes.subject
Opiši SSD disk, kako deluje, kakšne so prednosti in slabosti. (P 28)

# data[].attributes.body
SSD je naprava za shranjevanje informacij, ki deluje podobno kot USB ali pa DRAM pomnilnik. SSD disk je sposoben naslednik trdih diskov. SSD za razliko nima diaka, prav tako nima gibljivih  delov.
PREDNOSTI:
- hitrejši prenos podatkov
- izredno tih oz. neslišen
- manjša poraba energije
- krajši dostopni čas in krajša letenca
- manjše segrevanje
- večja odpornost na udarce
SLABOSTI:
- cena
- majhne zmogljivosti
- omejeno število zapisov v celico
- načeloma omejena trajnost
- nimajo USB priključkov

# data[].attributes.headline
Ali mora imeti grafična kartica hlajenje in kakšne so izvedbe hlajenja. (P24)

# data[].attributes.subject
Ali mora imeti grafična kartica hlajenje in kakšne so izvedbe hlajenja. (P24)

# data[].attributes.body
Grafična kartica mora imeti hlajenje.
Obstajata dve vrsti hlajenja grafične kartice:
-Hlajenje je mogoče v obliki enega ali več ventilatorjev.
-Drugi način hlajenja pa je vodno hlajenje.

# data[].attributes.headline
Opiši (lahko s skico) kako so urejeni podatki na disku (P 27)

# data[].attributes.subject
Opiši (lahko s skico) kako so urejeni podatki na disku (P 27)

# data[].attributes.body
Podatki so zapisani na magnetni plasti na okroglih ploščah, ki se vrtijo okoli svoje osi. Beremo oz. pišemo jih s pomočjo bralno/pisalnih glav. Podatki se pri tem branju prenesejo v krmilnik, ki jih posreduje računalniku. Pisanje deluje podobno - podatki se prenesejo iz računalnika v krmilnik, ki poskrbi za zapis na ustrezno mesto.

# data[].attributes.headline
Kaj so naloge grafične procesne enote, v čem se razlikuje od centralne procesne enote. (P24)

# data[].attributes.subject
Kaj so naloge grafične procesne enote, v čem se razlikuje od centralne procesne enote. (P24)

# data[].attributes.body
Naloge grafične procesne enote so, da preračunava grafične informacije in s tem razbremeni procesor računalnika.
Od centralne procesne enote se razlikuje v številu in kvaliteti jeder. Grafična procesna enota ima mnogo več jeder, ki pa so slabša.

# data[].attributes.headline
Kakšne so velikosti in poraba energije pri samostojnih in integriranih grafičnih karticah. (P24)

# data[].attributes.subject
Kakšne so velikosti in poraba energije pri samostojnih in integriranih grafičnih karticah. (P24)

# data[].attributes.body
Pri integriranih grafičnih karticah je velikost manjša prav tako tudi poraba.
Samostojne grafične kartice pa ravno nasprotno, imajo večjo porabo in so možne v vseh možnih velikostih.

# data[].attributes.headline
KIako se imenuje RAM, ki ga uporablja večina grafičnih kartic. V čem se razlikuje od RAM-a, ki ga sicer uporablja procesor. (P23)

# data[].attributes.subject
KIako se imenuje RAM, ki ga uporablja večina grafičnih kartic. V čem se razlikuje od RAM-a, ki ga sicer uporablja procesor. (P23)

# data[].attributes.body
Večina grafičnih karti uporablja VRAM (video RAM).
Od RAM-a ki ga uporablja procesor se razlikuje v hitrosti. VRAM omogoča veliko večjo hitrost kot RAM za procesor.

# data[].attributes.headline
Zakaj skrbi grafična kartica v računalniku. Kako je vgrajena v računalniku. (P23)

# data[].attributes.subject
Zakaj skrbi grafična kartica v računalniku. Kako je vgrajena v računalniku. (P23)

# data[].attributes.body
Grafična kartica v računalniku skrbi za prikaz slike na zaslonu.
Vgrajena je lahko na dva načina:
1.Integrirana oziroma vgrajena na matični plošči, ki zadošča za pisanje in delo.
2.Samostojne kartice, ki so boljše in narejene za zahtevnejšo uporabo

# data[].attributes.headline
Kaj so to računalniška vodila. Naštej katera poznamo, kakšen je njihov namen. Vsako vodilo na kratko opiši. (P 29, 30)

# data[].attributes.subject
Kaj so to računalniška vodila. Naštej katera poznamo, kakšen je njihov namen. Vsako vodilo na kratko opiši. (P 29, 30)

# data[].attributes.body
Računalniška vodila so avtoceste, po katerih prihaja do izmenjave podatkov (in ukazov) med centralno procesno enoto računalnika in njegovim pomnilnikom (pa tudi drugimi napravami). Poznamo zelo hitra - lokalna
vodila, namenjena predvsem komunikaciji med CPE in pomnilnikom, pa tudi nekoliko počasnejša zunanja vodila, namenjena
komunikaciji s perifernimi napravami.
Pod izrazom vodilo (ang. bus) razumemo pri mikroprocesorju skupino signalov, ki tvorijo neko celoto. Fizicno ni vodilo nic drugega kot skupina žic take ali drugacne vrste (najpogosteje v obliki tiskanega vezja). Zaradi razlik v pomenu signalov običajno razlikujemo podatkovno vodilo in naslovno vodilo, medtem ko kontrolnim signalom včasih pravimo tudi kontrolno (ali krmilno) vodilo.
PODATKOVNO VODILO:
-Podatkovno vodilo je namenjeno prenosu podatkov med CPE in pomnilnikom, lahko pa tudi do drugih naslovljivih komponent računalnika. Zaradi zmanjšanja števila kontaktnih nožic na mikroprocesorju lahko za podatkovno in naslovno vodilo uporabljamo iste kontakte, seveda ne istočasno. Logično gledano pa sta to dve različni vodili.
NASLOVNO VODILO:
-Naslovno vodilo je del računalniškega vodila, ki ga uporablja CPE in naprave, ki so sposobne direktno naslavljati pomnilnik (DMA). Tem enotam omogoča komunikacijo fizičnih naslovov lokacij računalniškega pomnilnika, v katere naj bi prišlo do vpisa podatka ali njegovega branja. Širina naslovnega vodila vključno z velikostjo naslovljivih pomnilniških elementov določa, koliko pomnilnika sploh lahko dosežemo.

KONTROLNO(KRMILNO) VODILO:
-Krmilno vodilo (ang. control bus) je del računalniškega vodila. Preko njega CPE komunicira z drugimi napravami v računalniku.Medtem ko, naslovno vodilo prenaša informacijo, s katero napravo oziroma lokacijo CPE komunicira in podatkovno vodilo (data bus) posreduje podatke, ki naj bodo prenašani, kontrolno vodilo posreduje ukaze od CPE in povratne signale iz naprav.

# data[].attributes.headline
Opiši DRAM in SRAM. Kaj pomenita kratici. (P20)

# data[].attributes.subject
Opiši DRAM in SRAM. Kaj pomenita kratici. (P20)

# data[].attributes.body
DRAM -dinamični RAM, ki za svoje delovanje potrebuje signal, ki nekajkrat tisoč na sekundo osveži vsebino pomnilnika ter statični RAM (SRAM), ki ne potrebuje osveževanja, zato omogoča hitrejši dostop do podatkov, vendar je dražji.

# data[].attributes.body
EEPROM - (Electricaly Erastle Programmable Read Only Memory)
Je električno zbrisljiv in programljiv bralni pomnilnik. Brisanje je bistveno hitrejše kot pri EPROM-u. Lahko izbrišemo del vsebine ( 1/2 , 1/4 , ...)

# data[].attributes.body
PROM - (Programmable Read Only Memory)
To je vrsta bralnega pomnilnika, ki omogoča enkratno zapisovanje podatkov.
To se naredi s prom programatorjem. Vsebina je nespremenljiva. Ko je sprogramiran se ga ne da vec spremeniti.

# data[].attributes.headline
Opiši bliskovni pomnilnik (flash ram). Kje se uporablja, kakšne so njegove prednosti.(P23)

# data[].attributes.subject
Opiši bliskovni pomnilnik (flash ram). Kje se uporablja, kakšne so njegove prednosti.(P23)

# data[].attributes.body
Bliskovni pomnilnik - (Flash RAM)
Je vrsta računalniškega pomnilnika, ki ga lhko elektronsko zbrišemo ali programiramo. Ta tehnologija je bila primarno uporabljena v pomnilniških karticah in USB ključkih, ki so služili kot ključne naprave za prenos podatkov med računalniki in drugimi napravami. Bliskovni pomnilnik je zvrst EEPROM-a.

# data[].attributes.body
EPROM - (Erasable Programmable Read Only Memory)
To je zbrisljiv in programljiv bralni pomnilnik. Omogoča večkratni zapis podatkov.
Pred ponovnim vpisom podatkov celotno vsebino zbrišemo z UV svetlobo. V ta namen je na vrhu čipa značilno okence.

# data[].attributes.headline
	Kaj je to ROM, opiši ga, katere podatke shranjuje. 22)

# data[].attributes.subject
	Kaj je to ROM, opiši ga, katere podatke shranjuje. 22)

# data[].attributes.body
ROM - (Read Only Memory)
Rečemo mu tudi bralni pomnilnik. Vsebuje tudi program za nadzor osnovnih funkcij računalnika (BIOS). Informacija ostane shranjena tudi če odklopimo vir energije.
V ROM-u so zapisani programi značilni za računalnik, ki nimajo vgrajenih pomnilniških naprav. To so računalniki, ki so narejeni za posebna opravila npr. računalnik za krmiljenje avtomobilskih zavor.
ROM shranjuje osnovne informacije za zagon računalnika. Je del računalnika v katerem so zapisane informacije, ki so potrebne za delovanje računalnika

# data[].attributes.headline
Kaj se zgodi, kadar obseg programa preseže zmogljivost RAM-a. Ali imajo vhodno izhodne lasten RAM. (P20)

# data[].attributes.subject
Kaj se zgodi, kadar obseg programa preseže zmogljivost RAM-a. Ali imajo vhodno izhodne lasten RAM. (P20)

# data[].attributes.body
Ko program preseže zmogljivost RAM-a BIOS »razkosa« program na funkcionalne dele celote in ga bere po delih. To bistveno upočasni delovanje računalnika. Vhodno izhodne enote običajno imajo lasten RAM.

# data[].attributes.headline
Kaj moramo vedeti o RAM-u pred nakupom (P20)

# data[].attributes.subject
Kaj moramo vedeti o RAM-u pred nakupom (P20)

# data[].attributes.body
pred nakupom moramo vedeti:
1. kateri tip rabimo
2. koliko modulov rabimo
3. potrebna velikost spomina (od 512MB - 4GB),
4. takt spomina (od 400MHz - 2GHz+) in CAS/CL/čas pomnilniškega cikla,
5. hlajenje (brez, kovinski odvajalniki toplote/heat spreaders, zračno),
6. kateri RAM že imamo v primeru nadgrajevanja računalnika,
7. kako ga namestiti.

# data[].attributes.headline
Kaj pomen imajo več jederni procesorji. (P18)

# data[].attributes.subject
Kaj pomen imajo več jederni procesorji. (P18)

# data[].attributes.body
Več jedrni procesorji lahko hkrati obdelujejo večjo število operacij, ki jih lahko procesor izvede v časovni enoti. Več jedrni procesorji lahko hkrati opravljajo dve stvari naenkrat:računajo in odpirajo nek element.
itd.

# data[].attributes.headline
V čem se razlikujejo procesorji. Kako izražamo in merimo hitrost delovanja procesorja. (P18)

# data[].attributes.subject
V čem se razlikujejo procesorji. Kako izražamo in merimo hitrost delovanja procesorja. (P18)

# data[].attributes.body
procesorji se razlikujejo po porabi energije, tehnološki izdelavi, po hitrosti obdelave podatkov. Najpogostejse je izrazanje v Herzih (Herz, Hz, je enota za frekvenco, izracunamo jo tako, da število ponovitev nekega dogodka delimo s porabljenim časom, v osnovnih SI enotah je to 1/s. Predpono Giga (GHz) dodamo samo za to, da ne operiramo s previsokimi številkami (Predpona Giga pomeni x10^12, oz. da moramo decimalno vejico številu premakniti za 12 mest v desno)).

# data[].attributes.headline
Kaj sestavlja hitri pomnilnik. Katere vrsti hitrih pomnilnikov ločimo (P19)

# data[].attributes.subject
Kaj sestavlja hitri pomnilnik. Katere vrsti hitrih pomnilnikov ločimo (P19)

# data[].attributes.body
Pomnilnik je skupek zlogov, kateri so zaporedno (linearno) naslovljeni. Zlogi so lahko različnih velikosti Ločimo 4 vrste hitrih pomnilnikov:
1. registri
2. medpomnilniki
3. sistemski pomnilnik
4. navidezni pomnilnik

# data[].attributes.headline
Kaj je to RAM, opiši ga, kaj so njegove prednosti, slabosti, kje je vgrajen. (P 19)

# data[].attributes.subject
Kaj je to RAM, opiši ga, kaj so njegove prednosti, slabosti, kje je vgrajen. (P 19)

# data[].attributes.body
RAM je bralno-pisalni pomnilnik.Podatke lahko vanj zapisujemo in jih beremo iz njega. Lahko ga imenujemo tudi delovni pomnilnik. Uporablja se v računalnikih  in drugih digitalnih napravah. Glavni značilnosti pomnilnika sta kapaciteta, ki jo merimo v bajtih, ter čas dostopa do podatkov.

# data[].attributes.headline
Opiši potek pridobitve ukaza (fetch) pri delovanju centralne procesne enote. (P14)

# data[].attributes.subject
Opiši potek pridobitve ukaza (fetch) pri delovanju centralne procesne enote. (P14)

# data[].attributes.body
Ko dobi KE ukaz za operacijo, ukaže delovnemu pomnilniku, naj pošlje potrebne podatke v registre, ALE pa ukaz, katero operacijo naj izvede nad njim. KE prevzame delovni pomnilnik in zahteva nov ukaz.

# data[].attributes.headline
Opiši obdelovalno enoto računalnika ? (Ime, lastnosti, naloge) (P13)

# data[].attributes.subject
Opiši obdelovalno enoto računalnika ? (Ime, lastnosti, naloge) (P13)

# data[].attributes.headline
Kako deluje in kakšno je zaporedje delovanja centralne procesne enote? (P14)

# data[].attributes.subject
Kako deluje in kakšno je zaporedje delovanja centralne procesne enote? (P14)

# data[].attributes.body
Osnovna funkcija večine centralne procesne enote je izvajanje zaporedja pomenjenih ukazov. Takemu zaporedju pravimo program. Program je predstavljen z zaporedjem števil, ki so pomnjena v pomnilniku računalnika.

Pridobitev ukaza ( fetch),

Dekodiranje ukaza ( decode),

Izvedba ukaza ( execute),

Zapisi rezultata ( writeback)

# data[].attributes.headline
Opiši korak dekodiranja ukaza (decode) pri delovanju centralne procesne enote. (P15)

# data[].attributes.subject
Opiši korak dekodiranja ukaza (decode) pri delovanju centralne procesne enote. (P15)

# data[].attributes.body
-Podatki->Obdelava->Rezultat

(Zgradbo racunalnika si lahko ptedstavljamo tako da si zamislimo potek obdelave podatkov)

Podatki-obdelava-rezultat

# data[].attributes.headline
Kaj vsebuje severni most matične plošče in kaj južni most. (P 32)

# data[].attributes.subject
Kaj vsebuje severni most matične plošče in kaj južni most. (P 32)

# data[].attributes.body
Severni most je odgovoren za hitre povezave v računalniku. Nahaja se na vrhu osnovne plošče, pri podnožju procesorja (CPU). S CPU je povezan preko vodila FSB (Front side bus). Severni most igra veliko vlogo pri končni hitrosti računalniškega sistema.  Pri nekaterih sistemskih naborih je vanj vgrajen tudi grafični procesor
Severni most vsebuje:
-povezave z pomnilnikom, grafično kartico in južnim mostom.
-določa katere procesorje sistemski nabor podpira in kakšno vrsto pomnilnika lahko uporabimo.
-določa največjo hitrost pomnilniškega vodila in količino pomnilnika. Precej se greje, zato ima večina osnovnih plošč na severnem mostu nameščeno dodatno hladilno rebro.

Južni most običajno ni neposredno priključen na CPU saj ga na CPU priključuje severni most. Priključena sta preko vmesnikov. Glavna vmesnika, ki se dan danes uporabljata sta DMI (Intel) in UMI ( AMD). Južni most pa je priključen še z PCI, BIOS, ISA in IDE. Vpliva tudi na hitrost komunikacije s trdim diskom,  vendar nima tako kritičen vpliv na hitrost celotnega sistema kot ima severni most.

Južni most vsebuje:
-diske in optične enote, vmesniki, USB in druge naprave. Skrbi za povezavo med izhodnimi in vhodnimi napravami.
-navadno ima tudi vgrajen zvočni procesor.
-vgrajen je urni signal, ki skrbi za takt procesorja.
-skrbi za varčevanje z energijo.

# data[].attributes.headline
Kaj predstavlja osrednji del računalnika? (P13)

# data[].attributes.subject
Kaj predstavlja osrednji del računalnika? (P13)

# data[].attributes.body
Sestavljata ga pomnilna enota in obdelovalna enota. Za obdelovalno enoto velja CPE, za pomnilno enoto pa RAM, ROM in disk.

# data[].attributes.headline
Kdo in kdaj je prvi zastavil zgradbo računalnika, ki je še danes gledano funkcionalno enaka.

# data[].attributes.subject
Kdo in kdaj je prvi zastavil zgradbo računalnika, ki je še danes gledano funkcionalno enaka.

# data[].attributes.body
-Prvi računalnik je sestavilo nekaj inžinirjev v mesecu dni. Prvi sodobnejsi racunalniki pa so nastali leta1940.

Prvi racunalnik je sestavilo nekaj inzinerjev v nekaj mesecih.

# data[].attributes.headline
Kaj pogovorno pomeni hardvare. Besedo zapiši  pravilno.

# data[].attributes.subject
Kaj pogovorno pomeni hardvare. Besedo zapiši  pravilno.

# data[].attributes.body
1-HARDWARE (pravilen zapis)
2-Zgradbo računalnika si lahko predstavljamo tako da si zamislimo potek računalniske obdelave
HARDWARE- pomeni racunalnisko strojno opremo.

# data[].attributes.headline
Kaj spada med vhodno-izhodne enote? Ali je lahko več funkciji združeno v eni enoti? Navedi na primeru? (P13

# data[].attributes.subject
Kaj spada med vhodno-izhodne enote? Ali je lahko več funkciji združeno v eni enoti? Navedi na primeru? (P13

# data[].attributes.body
Vhodne enote so naprave, ki nam omogočajo vnos podatkov v računalnik. Kakovost vhodnih podatkov opredeljuje naslednje ladnosti:

Pravilnost: v kolikšni meri prebrani podatek ustreza vrednosti atributa;

Ažurnost: kolikšen je časovni zamik med dogodkom v realnosti in zajemom podatka;

Prilagodljivost: v kolikšni meri se da prebrani podatek prilagoditi atributu;

Natančnost: v kolikšni meri prebrani podatek zajema podrobnosti astributa;

Cena: kolikšen je strošek priprave atributa in koliko stane vhodna enota.

Vhodne enote so: tipkovnica, miška, optični bralnik, grafična tablica, itd.

Izhodne enote so naprave, ki omogočajo prikaz podatkov iz računalnika.

Izhodne enote so:
• monitor
• projektor
• tiskalnik
• večnamenske naprave
• zvočniki
• risalniki in računalniško vodeni sistemi.

# data[].attributes.body
1-Velikosti in zmogljivosti
2-Njihova funkcionalna zgradba

Manjsi in vecji racunalniki se razlikujejo po velikosti in zmogljivosti enaka pa je funkcionalna zgradba.

# data[].attributes.body
-Računalnik je sestavljen iz večih sklopov zato mu pravimo računalniški sistem.Ta pa je nastajala zelo dolgo.