# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I detta blogginlägg försöker jag framställa Tutorlärarteam-modellen i ett nötskal. I egenskap av IKT-pedagog har jag som uppdrag att hitta en fungerande modell för tutorlärarverksamheten i Malax och Korsnäs kommuner. I Korsnäs kommun finns tre skolor; Taklax skola, Molpe skola och Korsnäs skola. I Malax kommun deltar fem skolor; Övermalax skola, Yttermalax skola, Petalax skola, Bergö skola samt högstadiet i Petalax. Sammanlagt är det alltså fråga om åtta skolor och i varje skola finns en tuorlärare. Min roll är att koordinera tuorlärarverksamheten i alla dessa skolor och i detta blogginlägg ger jag en översikt av var vi står i nuläget. Vi inledde verksamheten hösten 2017.

Jag har definierat och namngett vår modell för tutorlärarverksamheten i Malax/Korsnäs som Tutorlärarteam - en modell för lärares kontinuerliga kollegiala kompetensutveckling. Modellens grundpelare är likvärdighet, kollegialt lärande och intern fortbildning. Likvärdighet innebär en vision om att alla skolor ska ha samma tekniska och digitala möjligheter att arbeta med pedagogiska och praktiska frågor i enlighet med de mål som stipuleras i läroplanen. Likvärdighet handlar också om att minska den digitala klyftan och att stärka kommunikationen och samarbetet mellan skolorna. I kommuner som Malax och Korsnäs med stora geografiska avstånd är detta givetvis en utmaning. Kollegialt lärande innebär i detta sammanhang att se varje lärare som en resurs för kompetensutveckling. En lyckad och effektiv koordinering av lärarresurserna möjliggör en konkret och praktisk kompetensutveckling som inte nödvändigtvis leds av enskilda experter eller sakkunniga (gästföreläsare) utan av de resurser vi redan har i lärarkåren på varje skola. Intern fortbildning härstammar ursprungligen från Petalaxmodellendär e-eftermiddagen har en central roll vid Gymnasiet i Petalax. I Tutorlärarteam-modellen innebär den interna fortbildningen på mikronivå att tutorlärarna leder olika former av fortbildning på den egna skolan. På makronivå innebär den interna fortbildningen att tutorlärarna får ta del av den fortbildning som sker i samband med de workshoppar som koordineras och leds av kommunernas IKT-pedagog.

Workshopparnas innehåll och funktion

Under läsåret 2018-2019 sammankallar IKT-pedagogen till intern fortbildning i form av workshop en gång i månaden (2h/workshop). Vi genomför läsåret i form av en roadtrip vilket betyder att vi håller varje workshop på en ny skola. Detta för att öka lärarnas insikter i varandras skolmiljöer och främja öppenhet, kommunikation och samarbete. Workshoppens beståndsdelar är input, pedagogisk diskussion och praktiskt arbete. Vanligtvis inleds workshoppen med en input i form av tips och trix från tutorlärarna. Detta innebär att några tutorlärare demonstrerar ett nytt digitalt verktyg eller tipsar om en bra webbplats eller metod som fungerat bra i undervisningen. En input kan i princip vara vad som helst som tutorläraren antingen har upptäckt själv eller snappat upp av nån kollega. Via dessa input stärks delningskulturen samtidigt som det främjar lärarnas kompetensutveckling. Den andra beståndsdelen är pedagogisk diskussion. Det innebär i praktiken att vi inom vårt tutorlärarteam diskuterar aktuella frågor kring skolutveckling överlag. Dessa frågor är i huvudsak av pedagogisk natur (kopplade till läroplanen) men de kan även vara av mer praktisk natur i form av olika tillvägagångssätt som lärarna gärna önskar diskutera. Vissa frågor (ex. relationsfrågor) kan upplevas vara för känsliga för att diskutera i eget kollegium och därför erbjuder vårt tutorlärarteam en annorlunda plattform där vi alla är delaktiga i skapandet av nya insikter och där vi kan sporra, uppmuntra och bekräfta varandra. Detta arbete bygger på gruppmentorskap där IKT-pedagogen får rollen som gruppmentor. Den tredje beståndsdelen som ofta avslutar en workshop är praktisk arbete kring önskat tema. Ibland sätts tiden på att alla tutorlärare får fördjupa sig inom ett tema (t.ex. programmering) eller så har man möjligheten att utifrån egna behov fördjupa sig i valfritt tema med hjälp och stöd av de andra tutorlärarna.

När det kommer till den interna fortbildningen som tutorlärarna själva ordnar på sin egen skola (mikronivå) så ser strukturen olika ut beroende på skola. I vissa skolor har rektorn drivit på ett systematiskt upplägg där läsåret kan bestå av sju interna fortbildningstillfällen i vilka skolans lärare måste delta i minst tre stycken för att få 1,5 fortbildningsdagar. I andra skolor har man ett mer flexibelt upplägg där tutorläraren ställer upp enligt individuella behov i kollegiet. Strukturen för de skolvisa fortbildningarna är ännu under utveckling och det tar tid för tutorlärarna att hitta sin roll i att skapa ett fungerande system på sin egen skola.

Temaområden och rollfördelning

Inom vårt tutorlärarteam har vi fördelat olika temaområden på olika tutorlärare. Detta innebär i praktiken att varje tutorlärare har fått i uppdrag att fokusera på ett visst tema som hen fördjupar sig i och försöker få praktiska erfarenheter av. Dessa temaområden är:

1. Informationssökning och källkritik

2. Kamratrespons och formativ bedömning

3. Programmering

4. Webbpublicering och upphovsrätt

5. Upplevelsebaserat lärande

6. Smartboardens pedagogiska potential

7. Surfplattan i undervisningen

8. Office365 (Teams)

9. Temainriktade arbetssätt.

Dokumentation och kommunikation

Tutorläraren fördjupar sig i sitt eget temaområde under handledning av IKT-pedagogen och med stöd av övriga tutorlärare. Allt arbete dokumenteras i vårt team på Office365. Tutorlärarna har egna mappar i Teams där de samlar information och erfarenheter och alla tutorlärare har tillgång till dessa resurser (mappar) för att kunna lära sig mera och dela vidare till sitt eget kollegium. Förutom att verksamheten systematiskt dokumenteras i Teams (Office365) så används sociala medier såsom Facebook och Messenger för kommunikation inom gruppen. Inom vår slutna Facebook-grupp informerar jag om kommande workshoppar samt om annat aktuellt medan tutorlärarna i sin tur ofta utnyttjar gruppen som resurs för att få svar på en viss fråga av praktisk eller pedagogisk natur. Vid behov håller jag kontakt med enskilda tutorlärare via Skype för företag (s.k IKT-dialoger).

Konkreta resultat och utmaningar

Vårt första verksamhetsår 2017-2018 innebar i stort ett sökande efter ett fungerande system där alla tutorlärare har en meningsfull roll. Att bygga upp en fungerande modell med åtta skolor i olika storleksklass och i två olika kommuner tar tid och kräver tålamod. Min bedömning är dock att vi kommit igång mycket bra och vi börjar nu kunna se mer och mer konkreta resultat av vårt gemensamma arbete. Ett exempel på konkret resultat är den plan för digital kompetens som vi tillsammans skapat. Denna plan har tilldelats alla skolor i Malax och Korsnäs men det är ännu för tidigt att utvärdera hur den tagits emot och hur väl den går att förverkliga. Den största utmaningen i vår verksamhet är av teknisk natur. Utrustningsnivån är rätt svag ute i skolorna och det behövs mer resurser till datorer och surfplattor. I nuläget har vi ännu en bra bit kvar till en 1-1-stuation, dvs en dator per elev. Bland lärarkåren är situationen dock betydligt bättre och i princip varje lärare har tillgång till en arbetsdator.

Avslutningsvis vill jag tacka Utbildningsstyrelsen och min arbetsgivare Malax kommun som är med och finansierar vår tutorlärarverksamhet. Utan finansiellt stöd vore det omöjligt att komma igång med dylik verksamhet. Samtidigt är min vision att denna modell i nåt skede ska bli självgående och mindre beroende av finansiellt stöd. Detta torde också vara möjligt med tanke på att den viktigaste resursen för lärarnas kompetensutveckling är lärarna själva. Vi behöver bara bli bättre på att identifiera och ta vara på denna resurs. Och det vill jag påstå att vi redan har blivit bättre på tack vare Tutorlärarteam-modellen.

# data[].attributes.attachment_link.title
En lärares tankar kring IKT och den digitala skolan

# data[].attributes.attachment_link.description
I detta blogginlägg försöker jag framställa Tutorlärarteam-modellen i ett nötskal. I egenskap av IKT-pedagog har jag som uppdrag att hitta en fungerande modell för tutorlärarverksamheten i Malax och Korsnäs kommuner. I Korsnäs kommun finns tre skolor; Taklax skola, Molpe skola och Korsnäs skola.

# data[].attributes.body
1. Input (Tips&Trix)
2. Pedagogisk diskussion
3. Praktiskt arbete (kors och tvärs workshop)

# data[].attributes.body
1) För tutorlärare (Tutorlärarteam)

2) För lärare (egna kollegiet)

Syfte: Fånga upp och ta vara på alla lärares resurser (delningskultur)

# data[].attributes.body
1) Informationssökning och källkritik
2) Kamratrespons och formativ bedömning
3) Programmering
4) Webbpublicering och upphovsrätt
5) Upplevelsebaserat lärande (VR/AR/Mixed Reality)
6) Smartboardens pedagogiska potential
7) Surfplattan i undervisningen
8) Office 365 (Teams)
9) Temainriktade arbetssätt inom åk 0-2

# data[].attributes.body
(för snabb problemlösning och informationsdelning)

# data[].attributes.attachment_link.description
Det verkar som om du har en långsam uppkoppling. Vi har inaktiverat vissa bilder så att det ska gå lite fortare.

# data[].attributes.body
1) Korsnäs skola
2) Molpe skola
3) Taklax skola

# data[].attributes.body
1) Högstadiet i Petalax
2) Övermalax skola
3) Yttermalax skola
4) Petalax skola
5) Bergö skola

# data[].attributes.body
Mångsidig kompetens

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För ett år sedan införde Finland nya läroplaner för grundskolan och gymnasiet. Syftet är att ge eleverna möjlighet att utveckla de kunskaper och förmågor som krävs i ett alltmer digitalt och globalt samhälle. Det är särskilt viktigt att alla rustas för ett livslångt lärande.

Den nya läroplanen för gymnasiet började gälla i augusti förra året. Grundskolans nya grunder för läroplan införs stegvis. Förra hösten började den gälla för årskurserna 1-6. Från och med i höst börjar den gälla för årskurs 7 och nästa läsår är det dags för årskurs 8. Läsåret 2019/20 börjar den nya läroplanen gälla i årskurs 9.

I grundskolan ska eleverna utveckla en mångsidig kompetens som består av kunskaper, färdigheter, attityder och vilja. Denna ska göra det möjligt för eleverna att växa som människor och hjälpa dem att hantera en vardag som ständigt förändras.

Den mångsidiga kompetensen består av sju delkompetenser:

1. Förmågan att tänka och att lära sig - på egen hand och tillsammans med andra

2. Kulturell och kommunikativ kompetens i en värld som präglas av kulturell och språklig mångfald

3. Vardagskompetens - en förståelse av hur samhället och teknikutvecklingen ser ut och fungerar och en förståelse av värdet av hälsa, trygghet och goda mellanmänskliga relationer i det dagliga livet

4. Multilitteracitet - ett vidgat språk- och textbegrepp

5. Digital kompetens - en viktig kompetens i sig själv och som en del av multilitteraciteten

6. Arbetslivskompetens och entreprenörskap

7. Förmågan att delta, påverka och bidra till en hållbar framtid

Den mångsidiga kompetensen ska utvecklas i alla ämnen. Tanken är att undervisningen ska baseras på arbetssätt som både tar hänsyn till detta och till de olika ämnenas särdrag. Bland annat är det viktigt att ge utrymme för aktiva och undersökande arbetssätt, och det är centralt att it och digitala medier integreras i undervisningen. Varje läsår ska eleverna arbeta med minst ett ämnesövergripande och mångvetenskapligt tema. Detta förutsätter att lärarna i de olika ämnena samarbetar och drar nytta av varandra.

Den finska skolan ska ge möjligheter för lärare och elever att lära tillsammans. Det handlar till exempel om att främja de demokratiska värdena och att skapa förutsättningar för lärare och elever att bli delaktiga i utvecklingen av skolans verksamhet. Därför är det nödvändigt att landets skolor skapar strukturer och utvecklar en samarbetsinriktad verksamhetskultur som stödjer detta. Detta kräver insatser inom en rad områden. Eleverna behöver till exempel få handledning som gör det möjligt för dem att planera och ta större ansvar för sitt lärande. Det behövs också ordnas forum där deras röster kan bli hörda

De här förändringarna ställer stora krav på kommunala beslutsfattare och tjänstemän, på skolledare och på lärare. Det treåriga utvecklingsprogrammet " Den nya grundskolan", som jag skrev om förra hösten och i våras ger hjälp i förändringsarbetet. Ett exempel är bidrag till utvecklingen av arbetssätt som drar nytta av it och digitala medier. Ett annat är stöd till f ortbildning av tutorlärare som ska hjälpa sina kollegor att se digitaliseringens pedagogiska möjligheter i sin vardag.

Totalt rymmer programmet "Den nya grundskolan" satsningar på 90 miljoner euro.

Satsningen på tutorlärare omfattar 23 miljoner euro, och alla skolor i Finland ska ha minst en. Sammanlagt rör det sig om cirka 2500 personer. I slutet av förra året påbörjades utvecklingen av en nationell utbildning. Över hela landet är det ungefär 250 kommuner och ett fyrtiotal andra utbildningsanordnare som har beviljats bidrag.

Kunskapsdelning och gemensamt lärande är en viktig del av fortbildningen. Tutorlärarna samarbetar i nätverk med kollegor på kommunal och regional nivå, och bygger vidare på varandras kunskaper och erfarenheter.

Tutorlärarna spelar en avgörande roll både när det gäller digitaliseringen av den finska skolan och när det kommer till införandet av den nya läroplanen. Regeringen lyfter fram pedagogisk utveckling, ledarskap och mentorskap som viktiga delar av en tutorlärares arbete. Detta kan förstås genomföras på en rad olika sätt. En modell som fått uppmärksamhet är den som utvecklats i Petalax och som nu sprids vidare till Malax och Korsnäs i Svenskfinland. Rektorer och lärare från svenska kommuner, bland annat Örebro, har också visat intresse för det här sättet att arbeta.

Grunden för Petalaxmodellen är att utvecklingsarbetet ska vara kontinuerligt och långsiktigt. En viktig förutsättning är att kommunens skolor har tillgång till den digitala infrastruktur och utrustning som behövs och att den verkligen fungerar som det är tänkt. Här krävs att det finns en person som ansvarar för detta. Vid sidan av den tekniskt ansvarige finns en it-pedagog som ansvarar för utvecklingen av det pedagogiska arbetet med it och digitala medier. Hen leder utvecklingsarbetet tillsammans med tutorlärarna på de olika skolorna. Alla ingår i ett kommunalt team som träffas regelbundet för att upptäcka nya möjligheter tillsammans.

Tutorläraren ansvarar för fortbildningen på sin skola. Det här arbetet utgår ifrån de konkreta behov som finns och bygger vidare på lärarnas kunskaper och erfarenheter. Förutom en regelbunden fortbildning gäller det att finnas till hands när en kollega behöver pedagogiskt stöd i klassrummet. Ibland kan även kommunens it-pedagog fungera som ett kompletterande stöd. Här är det särskilt viktigt att fungera som ett dagligt stöd för den kollegiala utvecklingen och att driva förändringen av skolans verksamhetskultur i en mer samverkande riktning.

Statsrådets utrednings- och forskningsverksamhet är igång med en rapport om arbetet med skolans digitalisering som kommer att presenteras nästa år. Här fäster man blicken på vad som behöver göras för att digitaliseringen ska bli en naturlig del av skolans undervisning och elevernas lärande. Satsningen på tutorlärare är en viktig del av detta.

På lite längre sikt kommer säkert Utbildningsstyrelsens innovationscenter att få en avgörande roll för den fortsatta pedagogiska utvecklingen. Innovationscentret, som öppnades den 1 mars, ska både bygga vidare på nationell och internationell forskning och sprida vidare fungerande modeller som skapats på gräsrotsnivå. Det handlar om att skapa ett ekosystem och en verksamhetskultur som gör det möjligt för dem som verkar i den finska skolan att gemensamt hantera digitala utmaningar och möjligheter på bästa sätt.

# data[].attributes.attachment_link.description
För ett år sedan införde Finland nya läroplaner för grundskolan och gymnasiet. Syftet är att ge eleverna möjlighet att utveckla de kunskaper och förmågor som krävs i ett alltmer digitalt och globalt samhälle. Det är särskilt viktigt att alla rustas för ett livslångt lärande. Den nya läroplanen för gymnasiet började gälla i augusti förra året.

# data[].attributes.body
1) Koordinator (planerar, genomför och utvärderar)

2) Gruppmentor (ger input, lyssnar och sporrar)

3) Utbildare (skolar gruppen och ger individuell handledning)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alla skolor i Finland ska numera ha en så kallad tutorlärare. En av tutorlärarens huvuduppgifter är att se till att skolan utnyttjar digitala hjälpmedel på ett vettigt sätt. I Yttermalax skola heter tutorläraren Camilla Willberg.

Mer specifikt ska tutorläraren lära och stöda skolans övriga lärare vad gäller användningen av digitala hjälpmedel. Det handlar dock inte enbart om digitaliseringen, tutorläraren ska också försöka implementera den nya läroplanen i skolorna.

Regeringen satsar totalt 23 miljoner på utbildningen av tutorlärare.

Åtta stycken i Malax och Korsnäs

I Malax och Korsnäs har man inrättat en egen version av tutorlärarmodellen. Simon Hansell, som är IKT-pedagog i skolorna i Malax och Korsnäs, fungerar som ledare för en grupp med tutorlärare, totalt åtta stycken.

Hansell jobbar på gymnasiet i Petalax där man kommit rätt långt vad gäller användningen av digitala hjälpmedel och nu hoppas Hansell att det här kunnandet sprids till övriga skolor via tutorlärarmodellen.

- De digitala hjälpmedlen ska användas som stöd för elevens lärande. Man ska inte använda teknik för teknikens skull, säger Hansell.

Modellen är fortarande i startgroparna, det här är det första läsåret som modellen används, men Hansell tror att den kommer att fungera väl.

Eleverna kan tekniken, lärarna källkritiken

Idag har så gott som varje skolelev en smarttelefon och/eller en pekplatta. Betyder det här att eleverna är mer kunniga än lärarna?

Njaa, inte nödvändigtvis.

- Det beror på hur vi definierar IT-kunskaper. Tänker vi på traditionella skrivprogram så får vi sätta ganska mycket tid på att lära eleverna skriva vanliga dokument. Och vad gäller informationssökning och källkritik finns det stora utmaningar i dagens skola, säger Hansell.

Förnya sättet att undervisa

Klasslärare Camilla Willberg har precis fått ansvar för en ny grupp ettor. Redan nu har de fått använda pekplattor för att skriva ord och lyssna till hur de uttalas.

Willberg är tutorlärare i Yttermalax skola.

- Till min uppgift hör att försöka förnya vårt sätt att undervisa och det ganska långt via digitala hjälpmedel, säger Willberg.

Willbergs arbetstid har förändrats i och med hennes nya roll. Det blir färre undervisningstimmar och två timmar per vecka sätts på tutorskapet.

Glöm inte pennan

Redan på första klass syns det att barnen inte är helt obekanta med pekplattor.

- Det var inga problem att ta in pekplattan i klassen. Det är redan ganska självklart för barnen hur det fungerar, säger Willberg.
Hur ser man då som lärare till att det inte blir för mycket tid framför skärmen?
- Alla mål som finns i läroplanen går inte att uppnå via digitala hjälpmedel, man är nog tvungen att variera undervisningen. Så har det ju varit redan tidigare, eftersom alla inte lär sig på samma sätt.

Willberg tycker att modellen med en tutorlärare per skola verkar vettig. Då behöver inte en och samma lärare ränna runt på flera skolor.

Tutormodellen ska utvärderas nästa vår.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla skolor i Finland ska numera ha en så kallad tutorlärare. En av tutorlärarens huvuduppgifter är att se till att skolan utnyttjar digitala hjälpmedel på ett vettigt sätt. I Yttermalax skola heter tutorläraren Camilla Willberg. Mer specifikt ska tutorläraren lära och stöda skolans övriga lärare vad gäller användningen av digitala hjälpmedel.

# data[].attributes.body
1) Likvärdighet
2) Kollegialt lärande
3) Intern fortbildning