# data[].attributes.body
Bilen ble allemannseie i 1960.
Billigere biler.
Vanlig å ha bil på slutten av 60 tallet.
Samme bil over alt.

Første TV sendingene var i Berlin i 1935.
I Norge 1960.
Vanlig å se på TV 1 time om dagen på 1960 tallet, men i 1970 var det vanlig å se på TV i  40 timer hver uke.
Dagsrevyen var en av de første kanalene.
Radioen var fortsatt populær.

# data[].attributes.headline
Det store kappløpet mellom de to store nasjonene USA og Sovjetunionen om første mann til verdensrommet/månen.

# data[].attributes.subject
Det store kappløpet mellom de to store nasjonene USA og Sovjetunionen om første mann til verdensrommet/månen.

# data[].attributes.headline
That’s one step for a man, one giant leap for man kind.                  -Neil Armstrong 

# data[].attributes.subject
That’s one step for a man, one giant leap for man kind.                  -Neil Armstrong 

# data[].attributes.body
Mellom de to stormaktene Sovjetunionen og USA var det et stort kappløp om førstemann til verdensrommet og deretter førstemann til månen. Sovjetunionen var førstemann til verdensrommet med astronauten Yuri Alekseyevich Gagarin i 1961. Hele åtte år senere i 1969 var den amerikanske romfergen Apollo 11 som fraktet de første mennene til månen

# data[].attributes.body
I 1960 ble bilene i Norge allemannseie som vil si at alle kunne eie en bil så lenge de hadde råd til en. Før måtte man søke om å få en bil samtidig som de var veldig dyre, men når alle kunne kjøpe bil, ble det mere vanlig å ha bil. Siden bilene ble veldig populære ble de også billigere. Det betydde at på slutten av 1960 tallet hadde nesten hver eneste familie en bil til transport. Det var også uvanlig å ha ulike biler. Det var ofte den samme bilen over alt for de som ikke hadde best tjente jobber. Hvis det var rikinger som skulle kjøpe biler så var det ofte ikke så mye å velge mellom på grunn av at det ikke var så mange forskjellige industrier som produserte populære biler.

# data[].attributes.body
Tv-ene var populære lenge før Norge fikk TV-sendingene sine i gang. Da TV-ene ble normalt å ha i stuene i 1960, hadde det vert populært i Berlin helt tilbake i 1935. I 1960 var de vanlig å se på TV i Ca 1 time daglig, men i 1970 ble det økt så mye at det ble sett 40 timer på TV ukentlig i gjennomsnitt. Hva slags kanaler var det egentlig? Jo det startet med dagsrevyen som gikk de fleste dagene, men det kom mange andre små kanaler kort etter tv-en ble populær i Norge.

Da tv-en kom fram, gikk radioen litt i skyggen, men den var ikke død. Radioen var minst like populær når radioen ble forbedret med kanalene. Vi ser selv i dag at radioen er veldig populær. Vi tror at radioen kommer til å leve i mange tiår videre.

# data[].attributes.headline
Vietnamkrigen var en krig mellom USA og sør-Vietnam mot nord-Vietnam og FNL.

# data[].attributes.subject
Vietnamkrigen var en krig mellom USA og sør-Vietnam mot nord-Vietnam og FNL.

# data[].attributes.headline
Ett av de mest kjente drapene i historien.

# data[].attributes.subject
Ett av de mest kjente drapene i historien.

# data[].attributes.headline
60-tallet var et tiår der kvinner gikk ut i arbeid og krevde likestilling. 

# data[].attributes.subject
60-tallet var et tiår der kvinner gikk ut i arbeid og krevde likestilling. 

# data[].attributes.body
Vietnamkrigen startet i midten av 1950-tallet og sluttet i år 1975, de som var i krig var hovedsakelig USA og Sør-Vietnam mot Nord-Vietnam og FNL. En av grunnene til at krigen startet var et opprør i nord mot det Sør-vietnamesiske styre opprøret, FNL ville samle Vietnam til et kommunistisk sturet.

Vietnam krigen var en krig der USA blant annet testet ut nye våpen som m16 rifla, flamme bomber og masse semi automatiske rifler og pistoler. Flamme bombene USA brukte var ikke veldig humane, et våpen som ikke er humant er et våpen som forsaker unødvendig skade til sivile, soldater, bygninger og naturen, Grunnen til at USA ble med var fordi de frykte spredningen av kommunismen i Vietnam og nabo landene. Dette var en de første krigene der helikoptre ble brukt veldig mye. Helikoptrene ble brukt til å frakte sivile personer, bakkesoldater og forsyninger. Amerikanerne trakk seg ut når en fredsavtale i 1973 ble lagt fram. De trakk seg også ut på grunn av sterkt press fra befolkningen i USA som var lei av krig. Etter at amerikanerne trakk seg ut så brøt Nord-Vietnam avtalen og startet en stor offensiv mot sør. De i sør hadde nesten ingen mulighet til å forsvare seg. De i sør fikk mindre økonomisk støtte etter at USA hadde fått en ny president(Gerald Ford), han fortsatte ikke på løftene av Nixons løfter fra når han var president.

Med mindre støtte av amerika slet Sør-Vietnam virkelig hardt med å holde Nord-Vietnam tilbake.

Nord-Vietnam fikk mere støtte fra Sovjetunionen og det hjalp dem virkelig mye. Krigen sluttet den 15. Mai 1975, da Nord-Vietnam klarte å ta over den Sør-Vietnams sin hovedstad Saigon.

# data[].attributes.body
John. F. Kennedy ble født den 29. Mai 1917 i Brookline, Massachusetts. Han var president fra år 1961 til år 1963. Kennedy var en medlem av det demokratiske partiet i USA og på den tiden var han den yngste til å bli president, bare 43 år gammel.

Kennedy ble myrdet i Dallas i Texas, hvorpå hans visepresident Lyndon B. Johnson overtok som president. Warren-kommisjonen ble opprettet for å etterforske drapet og kom frem til at Lee Harvey Oswald stod alene for planlegning og gjennomføring av attentatet. Andre undersøkelser viser at mafia-bossen Santo Trafficante jr. kan ha vært involvert, men det vet vi ikke sikkert den dag i dag.

Drapet på Kennedy er ett av de mest kjente drapene i historien. Presidentene i dag kjører rundt i skuddsikre og bombesikre biler, for å hindre slike hendelser.

# data[].attributes.body
Kjønnsroller som et begrep ble ikke brukt i det norske språk før på 50-tallet.

Det var få barnehager på starten av 60-tallet som gjorde at kvinnene måtte være hjemme.

Utover 60-tallet ble kvinner mer og mer opptatt av å skaffe seg utdanning og egen inntekt, ikke leve på mannens nåde.

Kvinnebevegelsen begynte ikke å vokse i Vest-Europa og USA før på slutten av 60-tallet.

1960 årene var på mange måter omveltningens og oppbruddets tiår. Dørene var åpne. Det var bare å gå inn i dem

# data[].attributes.headline
Rasismen var på bedringns vei i 60-tallet, men det var fortsatt veldig ille.

# data[].attributes.subject
Rasismen var på bedringns vei i 60-tallet, men det var fortsatt veldig ille.

# data[].attributes.body
Rasismen på 60-tallet var på bedringens vei, men det var likevel mye avskilt mellom afroamerikanere og hvite. Mange ting hadde blitt bedre og afroamerikanere hadde startet å få lov til å kjøpe mat på café’r og resturanter, men de hadde ikke penger å bruke siden de tjente så mye mindre enn de hvite. De hvite tjente mer enn dobbel så mye enn afroamerikanerne i gjennomsnitt. Det var det største problemet og det var mange som kjempet for det, blant annet Martin Luther King jr. De kjempet for bedre skoler for afroamerikanerne og at de hvite skolene ikke skulle få første prioritet på alle de bra lærerne.

# data[].attributes.body
https://forskning.no/kjonn-og-samfunn-likestilling/2012/03/fortsatt-ikke-likestilthttps://forskning.no/kjonn-og-samfunn-likestilling/2012/03/fortsatt-ikke-likestilt
http://www.kampdager.no/arkiv/politikk/artikkel_nagel_raaum.html

# data[].attributes.body
http://www.kampdager.no/arkiv/formodre/artikkel_skjoensberg.htmlhttp://www.kampdager.no/arkiv/formodre/artikkel_skjoensberg.html

# data[].attributes.body
Boken de utfordrende 60-årene

# data[].attributes.body
Hadde kjønnsforskjellene forbedret seg siden 50- tallet?

Hvem var mest hjemme?

Hvorfor var kvinnene mest hjemme?

Tok kvinnene tak i kjønnsforskjellene? Taler, demonstrasjoner....

Var det noen hovedpersoner som kjempet for noe av dette?

Hvor mange kvinner fullførte studiene? Og hvor mange tok videre utdanning?

Hva kunne man gjort annerledes for å forbedre kjønnsforskjellene?

Hva gjorde kvinnene hjemme?

Hvorfor valgte noen kvinner å være hjemme?

Hvor i verden var det verst? Og hvor i verden var det "best"?

# data[].attributes.body
Fra å være omtrent fraværende i den norske politikken, ble kvinne rimer og mer synligere i politikken utover 1970-årene. Samtidig begynte stortinget og regjeringen å føre en mer målrettet likestillingspolitikk enn før. Dette gjorde at kvinnene bidro mer til at nye saker fikk en mer sentral plass på den politiske dagsorden.

# data[].attributes.body
https://no.m.wikipedia.org/wiki/Vietnamkrigen

# data[].attributes.body
https://no.m.wikipedia.org/wiki/John_F._Kennedy