# data[].attributes.attachment_link.title
Tutvuge uue Märka Last Targalt internetis erinumbriga - Targalt Internetis

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänase turvalise interneti päeva puhul ilmub Lastekaitse Liidu ajakirja Märka Last Targalt internetis erinumber. ﻿

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gmaili rakendus. Shutterstock

Rubriiki toetab

Oled märganud, et nutitelefoni Gmaili rakenduses e-kirjal paremalt vasakule libistades saad selle kiirelt viipega arhiveerida? Mugav lisa, aga mitte kasulik neile, kes arhiveerimise asemel sooviks kirju otse prügikasti saata. Õnnek on võimalik Gmailis just see tegevus arhiveerimise asemele seadistada.

Muudastus saab teha nii Androidil kui ka iOS seadmel, selle õpetuse jaoks kasutasime Androidi (iPhone'il käib protsess aga sama rada pidi).

# data[].attributes.attachment_link.title
Lihtne nipp: kuidas Gmaili äpis e-kirju arhiveerimise asemel kustutada? - Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Oled märganud, et nutitelefoni Gmaili rakenduses e-kirjal paremalt vasakule libistades saad selle kiirelt viipega arhiveerida? Mugav lisa, aga mitte kasulik neile, kes arhiveerimise asemel sooviks kirju otse prügikasti saata. Õnnek on võimalik Gmailis just see tegevus arhiveerimise asemele seadistada. Muudastus saab teha nii Androidil kui ka iOS seadmel, selle õpetuse jaoks kasutasime Androidi (iPhone'il käib [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Siiani on rongiaegu saanud vaadata Elroni veebilehelt. Foto: Shutterstock

Äpp nimega Jaam on praegu saadaval iOSi ja Apple Watchi peal ning looja Kaspar Püüdingu sõnul on rakenduse funktsionaalsus minimaalne, kuid säästab kasutajaid pidevalt Elroni lehele minemast.

Püüdingu sõnul jõuavad näiteks Uue Maailma linnaosa elanikud rongiga Ülemistesse ja Balti jaama kiiremini, kui auto või bussiga. Sellepärast tegi ta rakenduse, kus saab kiirelt vaadata rongiaegasid, ilma, et telefonis peaks pidevalt Elroni veebilehte avama.

Foto: Kaspar Püüding

# data[].attributes.attachment_link.title
Proovi järele: Eesti tarkvaraarendaja lõi äpi, millega saab hõlpsalt Elroni sõiduaegu vaadata - Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Äpp nimega Jaam on praegu saadaval iOSi ja Apple Watchi peal ning looja Kaspar Püüdingu sõnul on rakenduse funktsionaalsus minimaalne, kuid säästab kasutajaid pidevalt Elroni lehele minemast. Püüdingu sõnul jõuavad näiteks Uue Maailma linnaosa elanikud rongiga Ülemistesse ja Balti jaama kiiremini, kui auto või bussiga.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pilk peale: siin on nimekiri Androidi salajastest koodidest, millega saab peidetud funktsioone avada - Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Android on tuntud selle poolest, et operatsioonisüsteemil on mitmeid peidetud rakendusi ja seadeid. Üks koht, kus neid peidetud funktsioone võib leida, on koodid, mille saab sisestada telefoninumbri valijasse. Osad koodid rakenduvad kõigile seadmetele, kuid mõned on spetsiifilised teatud tootjate li…

# data[].attributes.attachment_link.title
Isikuandmete saatmine USA-sse GDPR artikli 49 alusel - mida arvestada? | GDPR24.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
Mäletatavasti tegi Euroopa Liidu kohus 16. juulil 2020 pöördelise otsuse „Schrems II" kohtuasjas (C-311/18), milles seisid vastakuti tuntud Austria päritolu privaatsusõiguse aktivist Maximilien Schrems ja Facebook Ireland Ltd. „Privacy Shield" oli EL-USA andmekaitseraamistik (lisaks osales seal ka Šveits), mis pakkus ettevõtetele mõlemal pool Atlandi ookeani mehhanismi, et edastada isikuandmeid Euroopast USA-sse kooskõlas GDPR-ga.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nutitelefoniga saad teha kõike seda, mida arvutiga: osta e-poest, lugeda kirju, maksta arveid ja toimetada oma kontoga erinevates veebiportaalides. Kõige selle tarbeks salvestub ja salvestad sa ise telefoni andmeid, millele küberkratid iga päev jahti peavad.

See, et su armas nutividin tõepoolest iga päev rünnakuobjektiks satub, pole mingi liialdus. Internet on täis pahavara, mille ülesandeks on koguda kasutajate andmeid, et panna nende abil toime tulutoovaid kuritegusid. Kui hästi oled andmevarguse eest kaitstud, sõltub telefoni tootjast, teenustest ja tarkvarast, mida kasutad, kuid kõige rohkem sinust endast.

Kui hästi oled andmevarguse eest kaitstud sõltub kõige rohkem sinust endast.

Sellest, kas sul on meeles värskendada regulaarselt nii telefoni kui ka äppe, kasutada järeleaimamatuid salasõnu, teha igaks juhuks varukoopiaid, kontrollida rakendustele antud õigusi ja lõppude lõpuks panna tööle ka ekraanilukk ehk teha kõike seda, mis kuulub argise digihügieeni hulka.

Hiljuti uuris Huawei Delfi portaalides lugejate nutikäitumist ja seda, kui hästi tunnevad nad küberohtusid. Vastata palus tehnoloogiafirma viiele lihtsale valikvastustega küsimusele:

1. Kust on kõige targem nutitelefoni rakendusi alla laadida? Vastus: ametlikust rakenduste poest.

2. Kus on parim koht paroolide hoidmiseks? Vastus: spetsiaalselt selle jaoks mõeldud rakenduses (nt NordPass).

3. Millist infot on paroolis ohutu kahutada? Vastus: juhuslik sõna või info.

4. Mis on võltsrakendus? Vastus: rakendus, mille eesmärk on kasutaja andmete ebaseaduslik väljameelitamine.

5. Mis on topeltautentimine (2FA)? Vastus: kontole ligipääsemiseks tuleb läbida kaks järjestikust autentimise toimingut.

Tulemused olid oodatust paremad

Kokkuvõtvalt võib öelda, et üldiselt tunnevad telefonikasutajad päris hästi telefoniga kaasas käivaid riske ja oskavad neid edukalt ka maandada. Pea 70 protsenti küsimustele vastanuist sai kirja tulemuse, mida igapäevaselt rakendades saavutab nutiseadmes kuulikindla barjääri väliste rünnete eest.

Turvaeksperdi ja pahavara programmeerijate hirmu tiitli pälvimiseks tuli õigesti vastata 4-5 küsimusele. Skaala teisest otsast leiame aga osalejad, kes suurima tõenäosusega on küsitlust proovile panevad pullimehed või siis tõepoolest inimesed, kes pole oma telefoni tehaseparooli veel ära vahetanud.

Kokku vastas nutitelefoni küberturvalisust puudutavale viiele küsimusele 838 inimest, kellest aga vaid väga väike hulk ehk vaid 28 inimest vastasid valesti kõikidele küsimustele ja vajaksid hädasti kohest abi oma telefoni turvalisuse parandamisel. Neile pakume õpetuseks küsimustiku koostaja kommentaare:

1-2 õiget vastust
Algaja professionaal
Näib, et kuulud selle kümne protsendi hulka, kes juba kasutab mõnda tööriista oma telefoni turvalisuse tagamiseks. Oled õigel teel, kuid võiksid teha veel mõned täiendavad sammud, näiteks tutvuda topeltautentimise funktsiooniga, kui sa pole seda veel teinud, või luua paroole, mis vastavad turvanõuetele.

3 õiget vastust
Algaja tegija
Kuulud kuuendiku telefonikasutajate hulka, kelle kaitsest on programmeerijatel väga raske jagu saada, kuid mõned lüngad tasub siiski veel täita. Näiteks kui oled loonud õiged paroolid, veendu, et need oleksid hästi kaitstud; laadi rakendusi alla ainult usaldusväärsetest allikatest, näiteks Huawei AppGalleryst, ning veendu, et tegemist on viimase versiooniga ja rakendus vastab kõigile turvanõuetele.

4 õiget vastust
Programmeerijate hirm
Kolmandik vastajatest kinnitas, et nende seade on korralikult kaitstud. Ilmselt ei pea sa võimalike rünnakute pärast muretsema. Sellegipoolest tasub uurida, kas saaksid kuskil veel turvalisust suurendada, näiteks vaadata üle ja kustutada ammu kasutamata rakendused või värskendada pikka aega muutmata paroole, et ennetada rünnakuid varem kasutatud kontodele.

5 õiget vastust
Turvaekspert
Väga hea on teada, et nende kolmandiku küsimustele vastanute seade on tõenäoliselt väga hästi kaitstud ja häkkerite rünnakute suhtes täielikult vastupidav. Muidugi ei tohi sa hoolsust kaotada - programmeerijad otsivad pidevalt uusi viise, kuidas pääseda ligi kasutajate seadmetele, nii et jälgige ja rakendage pidevalt turul olevaid uusimaid turvalahendusi.

Nüüd aga kõige olulisem: kuidas muuta oma nutitelefon turvaliseks?

Riigi Infosüsteemi Amet jagab oma kodulehel lihtsaid nippe, kuidas muuta oma telefon turvaliseks, et saaks võidelda nende igapäevaste rünnakutega, millega iga võrku ühendatud telefon igapäevaselt silmitsi seisab. Võtke kuulda ja olge küberturvalised!

Kasuta paroolihaldurit. Selleks, et vältida paroolide ristkasutust, tuleks meeles pidada kümneid, mõnel juhul sadu salasõnu. Kuna see käib enamikule üle jõu, soovitame kasutada spetsiaalseid paroolihaldureid, mis loovad, säilitavad ja kaitsevad pikki ning turvalisi salasõnu. Ära hoia paroole ega muud tundlikku infot failides ega rakendustes, millele pääseb ligi ilma salasõna või turvalise biomeetrilise tuvastuseta.

Kasuta ekraanilukku. See võib tunduda sama elementaarne kui juhis rohelise fooritulega teed ületada, aga paraku unustavad paljud ka põhitõed. Ekraanilukuta telefon on nagu PIN-koodita pangakaart.

Määra SIM-kaardile turvaline PIN. Kui telefonis olevale SIM-kaardile pole määratud PIN-koodi, see on 0000 või midagi sama kasutut, muuda see kohe ära. SIM-kaardi turvamine on eriti oluline, kui kasutad sõnumipõhist kaheastmelist autentimist, millest tuleb juttu allpool.

Seadista telefonile automaatne lukustamine. Lukusta telefon iga kord, kui selle käest paned, aga kindluse mõttes seadista nii, et see lukustuks automaatselt võimalikult lühikese ooteaja järel.

Eelista avalikele WiFi-võrkudele mobiilset andmesidet. Võimalusel väldi avalikesse ja tundmatutesse WiFi-võrkudesse sisenemist ning kasuta nende asemel mobiilset andmesidet, mis on enamasti turvalisem. Kui kasutad siiski avalikku WiFi-võrku, ära sisesta seal oma pangakaardi andmeid ega paroole.

Anna äppidele vaid vajalikud õigused. Kui paigaldad telefoni uue rakenduse, loe hoolega, milliseid õiguseid see küsib. Kaamerarakendus vajab ligipääsu piltidele, aga taskulambiäpp mitte. Kaardirakenduse huvi su asukoha suhtes on mõistetav, aga kui seda küsib retseptiäpp, tundub asi kahtlane.

Lülita asukoha märgistamine välja. Telefonide kaamerarakendused salvestavad lisaks pildile ka selle metaandmed, muu seas ka pildi tegemise asukoha. Kui laadida selline pilt sotsiaalmeediasse, on selle asukohainfo kättesaadav kõigile, kes pilti näevad.

Kustuta kasutud äpid. Küllap on sinugi telefonis rakendusi, mille oled paigaldanud aastate eest, kasutanud vaid kord või paar ja seejärel unustanud. Kustuta need ja hoia telefonis vaid äppe, mida endiselt kasutad. Su telefonis võib olla rakendusi, mida pole aastaid uuendatud ega paigatud ning mis on seetõttu haavatavad.

Seadista kaugkustutamine. Seadista oma telefon nii, et selle kaotamise või varguse korral saad telefonis olevad andmed mõne teise seadme abil kustutada. See ei too telefoni tagasi, aga lisab kindlust, et keegi teine ei pääse selles olnud andmetele ega selle kaudu kasutatud kontodele ligi.

Äppide allalaadimisel jälgi, kust seda teed

Nutitelefoni väärtus on sellel jooksvad äpid. Kui inimene ise on oma telefoni eelnevaid õpetusi kuulda võttes turvaliseks muutnud, siis tuleb alati ka jälgida, kust ja kellelt laaditakse alla telefonis kasutatavad äpid. Kui allalaadimine toimub mõnelt kodulehelt, siis ei saa kindel olla, et tegemist on turvalise programmiga.

Kui võtta aluseks AppGallery, Huawei äppide allalaadimiskeskkond, siis enne kui mõni äpp sinna üles laaditakse, läbib see keskkonna nii-öelda üleüldise turva- ja kaitsesüsteemi.

Kui võtta aluseks AppGallery, Huawei äppide allalaadimiskeskkond, siis enne kui mõni äpp sinna üles laaditakse, läbib see keskkonna nii-öelda üleüldise turva- ja kaitsesüsteemi. Selle süsteemi järgi tuvastatakse alustuseks äpi arendaja, et probleemide esinedes oleks võimalik kohe õigete inimeste poole pöörduda. Iga äpp läbib seejärel neljaastmelise süvaläbivaatuse, saab külge allalaadimise ja hilisema rakendamise kaitse ning rünnakuennetuskilbi.

Neljaastmelise läbivaatuse käigus kontrollitakse kõigepealt, ega äpp pole arendatud kahju tegema, seejärel vaadatakse üle äpi turvalisustasemed ja kas äpp võiks rikkuda inimese privaatsusreegleid. Viimases astmes laadib Huawei meeskond äpi oma nutiseadmesse ja testib seda füüsiliste turvariskide vastu.

Kui inimene laadib äpi nüüd oma telefoni, et seda kasutada, toimub allalaadimine läbi krüpteeritud kanalite, mis kaitseb ühelt poolt infolekke vastu ja teiselt poolt lukutab laadimise, et selle ajal ei pääseks telefoni ükski muu pahavara. Lisaks toimib AppGallerys ka turvalisuse eest vastutav tehisintellekt, mis annab võimalikest rünnakutest ja viirustest reaalajas teada.

# data[].attributes.attachment_link.title
UURING | Kui hästi tead turvariske, mida iga päev taskus kaasas kannad?

# data[].attributes.attachment_link.description
Nutitelefoniga saad teha kõike seda, mida arvutiga: osta e-poest, lugeda kirju, maksta arveid ja toimetada oma kontoga erinevates veebiportaalides. Kõige selle tarbeks salvestub ja salvestad sa ise telefoni andmeid, millele küberkratid iga päev jahti peavad. See, et su armas nutividin tõepoolest iga päev rünnakuobjektiks satub, pole mingi liialdus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nutitelefonist arvuti veebikaamera? [w/ENG subtitles] | iVCam, Zoom, Android, Windows

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Elisa võrgustatistikas selgub, et peamiselt eelistatakse kasutada Android-operatsioonisüsteemiga nutitelefone ja suurel osal eestlastest on taskus kõigest mõni aasta vana telefon. Vanim seade Elisa võrgus pärineb aastast 1994.

Telekomioperaatori võrk on tänapäeval muutunud väga keeruliseks süsteemiks, hõlmates endas erinevaid tehnoloogiaid, mis võimaldavad usaldusväärselt andmeid edastada ka mitukümmend aastat vanades seadmetes.

Ainuüksi kõneside võimaldamiseks on paralleelselt kasutusel 2G, 3G, 3,5G ja VoLTE tehnoloogiad, internetiühenduse pakkumiseks LTE ehk 4G internet ning võrgud on valmis ka viienda põlvkonna lisamiseks. Tehnoloogiliselt on see ettevõttele ülimalt põnev väljakutse kõiki neid üheskoos ansamblina koos mängima panna.

Möödunud aasta lõppseisuga on Elisa võrgus korraga aktiivsed ligi 3200 erinevat seadmemudelit.

„Põhilise osa neist moodustavad erinevad nuti- ja kõnetelefonid, aga sekka mahub ka tahvelarvuteid, modemeid ja ruutereid, mis igaüks erineval viisil võrguga suhelda tahavad ning nendel eelmainitud võrkudes erinevaid sagedusspektreid vajavad," sõnas Elisa telekomiteenuste valdkonna juht Mailiis Ploomann.

Telefonidest kasutatakse Elisa võrgus 80% ulatuses nuti- ja 20% ulatuses kõnetelefone. Üle 67% nutitelefonide omanikest kasutab Android platvormiga telefone ja kõigest 17% kasutab Apple iOS nutitelefone. Nendele lisaks leidub võrgus ka natuke eksootilisemaid operatsioonisüsteeme nagu Symbian, Windows, Bada ja isegi mõned üksikud Blackberryd.

„Telefonitootjatest on kõige esindatum Samsung, kelle telefone kasutab 35% telefoniomanikest. Populaarsuselt teisel kohal on Apple, kelle turuosa on 28% ning seejärel tuleb Huawei 16% suuruse turuosaga. Lisaks nendele leidub võrgus ka Xiaomi, OnePlus`i, Nokia, Sony ja MyPhone`i erinevaid mudeleid," lisas Ploomann.

Ea poolest kasutatakse pigem uuemaid seadmeid. „Kõige suurem osakaal seadmetest pärineb 2019. aastast. See kinnitab ka klientide trendi vahetada telefone iga kahe või kolme aasta tagant. Kokku on 78% kõikidest seadmetest võrgus kuni viis aastat vanad, kuid kõige vanem aktiivne seade pärineb aastast 1994," sõnas Ploomann.

Möödunud aastaga võrreldes on oluliselt muutunud ka võrgus enim kasutatavate telefonide edetabel. Kui 2019. aastal olid esikümnest pooled Apple telefonid, siis 2020. aasta lõppseisuga on enim kasutatavate telefonide hulgas ainult kolm iPhone'i. Kõige kasutatavaim telefon Elisa võrgus on aga endiselt Apple iPhone 7.
Elisa võrgus enim kasutatavad telefonid:

1. Apple Apple iPhone 7

2. Huawei Huawei P30 Lite

3. Samsung Samsung Galaxy A20e

4. Huawei Huawei P20 Lite

5. Apple Apple iPhone 8

6. Samsung Samsung Galaxy A40

7. Samsung Samsung Galaxy J3 (2017)

8. Myphone myPhone Halo 2

9. Nokia Nokia 216 Dual SIM

10. Apple Apple iPhone 11

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Kas iPhone või Android ehk milliseid telefone eestlased 2020. aastal kasutasid? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Elisa võrgustatistikas selgub, et peamiselt eelistatakse kasutada Android-operatsioonisüsteemiga nutitelefone ja suurel osal eestlastest on taskus kõigest mõni aasta vana telefon. Vanim seade Elisa võrgus pärineb aastast 1994. Telekomioperaatori võrk on tänapäeval muutunud väga keeruliseks süsteemiks, hõlmates endas erinevaid tehnoloogiaid, mis võimaldavad usaldusväärselt andmeid edastada ka mitukümmend aastat vanades seadmetes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
On ikkagi vaja seda faili, mis hiljuti prügikastis maandus? Pole vahet, kas kasutad Dropboxi, Google Drive'i, iCloudi või Microsoft OneDrive'i - olulisi faile on võimalik tagasi saada. Näitame kuidas.

Dropbox

Kasutades tasuta versiooni Dropboxist, on aega kuni 30 päeva, et kustutatud failid tagasi kutsuda. Ärikonto puhul on limiit 120 päeva. Vali Dropboxi kodulehelt "Files" ja seejärel küljemenüüst "Deleted Files". Avaneb nimekiri kustutatud failidest, mida võib läbi skrollida või siis kasutada otsinguriba. Kliki failile, mida vajad ja vali "Restore" parempoolselt paneelilt.

Google Drive

Kui kasutad Google Drive'i, siis vali vasakpoolsest menüüst prügikasti ikoon (Trash) ja vaata, mis pilt sealt avaneb. Kadunud dokumendi otsimiseks võib kasutada ka otsingut, Google annab teada, kui selle asukoht peaks olema prügikastis. Parem-klikk failil ning "Restore", et see tagasi tuua. Google Drive hoidis kunagi faile Trash-kaustas lõputult, kuid nüüd need kustutatakse kuu aja möödudes.

iCloud Drive

Kui sa oled oma vajaliku kraami iCloudi varundanud, siis klõpsa "Recently Deleted", mille leiad veebilehe alt paremast nurgast. Vali fail, mida soovid ja vajuta "Recover". Kui soovid leida vanemaid faile, siis vajuta oma profiilipildile paremal üleval ja vali "Account Settings". Skrolli kuni "Advanced" valikuni all, kust saad taastada kustutatud faile, kontakte, kalendreid ja meeldetuletusi ning järjehoidjaid. Klikka "Restore Files", vali fail, mida vajad ja siis vajuta "Restore".

Microsoft OneDrive

OneDrivekeskkonnas on prügikast (Recycle bin), mis hoiab hiljuti kustutatud faile kolmkümmend päeva enne, kui need lõplikult kaotab. Kui su konto on tehtud läbi kooli või töökoha, siis võidakse faile hoida 93 päeva, kirjutab PC Mag. Failid saad taastada avades prügikasti või otsides faili nime järgi. Faili tagasi toomiseks vali fail ja klikka "Restore". On ka valik taastada kõik prügikastis olevad failid.

ehk Digimon usub, et digitehnoloogia on vahend nagu pintsel, mis ei tee iseenesest targemaks või lollimaks, aga läbi mille on võimalik palju ära teha. "Cool oleks, kui kõik on võrgus, aga samas jääks võimalus ennast lahti ühendada." Tema peamisteks töövahenditeks on Open Office, e-mail ning muidugi klaviatuur. Digimoni digitaalsed väljakutsed algasid Tamagotchi Eestisse jõudmisega, usub ta ise. "Tulevik on digi ja tarkus ning arukas tegutsemine on igal ajal kasuks," rõhutab ta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas kustutatud faile pilveteenustest kätte saada - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
On ikkagi vaja seda faili, mis hiljuti prügikastis maandus? Pole vahet, kas kasutad Dropboxi, Google Drive'i, iCloudi või Microsoft OneDrive'i - olulisi faile on võimalik tagasi saada. Näitame kuidas. Dropbox Kasutades tasuta versiooni Dropboxist, on aega kuni 30 päeva, et kustutatud failid tagasi kutsuda. Ärikonto puhul on limiit 120 päeva.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kas sulle näib, et kuigi pead end üsna pädevaks internetikasutajaks tunned end siiski vahel ebakindlalt, kas sinu tegevus veebis on õige ja turvaline?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Esimene võimalus on nende andmete kogumine lihtsalt välja lülitada, selleks kliki ringikujulisele nupule.

Kui tahad, et Google neid andmeid perioodiliselt kustutaks, vajuta nupule "Auto-delete" ja vali, kas kogutud andmed lendavad prügikasti iga 3, 6 või 12 kuu järel.

Et kõik andmed kohe ära kustutada, kliki "Manage activity" peale ja leia nupp "Delete". Seejärel saad valida, kui vanad andmed ära tahad kustutada.

Privaatsuse seisukohast on andmete kustutamine hea, samas ilmselt ei jäta Google edaspidi su otsingusõnu meelde ja veebis sirvimine võib pisut ebamugavam olla.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas näha ja kustutada andmeid, mida Google sinu kohta teab? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Nagu kõik teised veebihiiud, teab ka Google meie veebiajaloo kohta üsna palju. Õnneks saab teatud andmeid Google'i sätetest näha ja kustutada. Et seda teha, mine oma Google'i konto sätetesse ja vali ülevalt paremalt kasutaja, millel soovid muudatusi teha. Seejärel kliki vasakul "Data & personalization" peale.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selleks, et seda aga vaikeseadistuseks muuta, ava kirja koostamise vaates alumiselt paremalt servast kolme täpi alt menüü ning pane linnuke "Vaikimisi täisekraanil" valiku ette.

Kuva kirja sisu avavaates

Vaikimisi näidatakse kasutajale avavaates menüüd ning kirju. Kui soovid, et ka kirjale vajutades kuvatakse selle sisu otse samas vaates nende kõrvale, saad selle valiku teha seadete menüüst.

Kiirseadete alt leiad võimaluse lisada lugemispaani nii postkasti kõrvale kui ka selle alla. Hiljem saad aga peavaatest paanide jaotuse režiimi kiirelt sisse ja välja lülitada.

Arhiveeri vastused saatmisel

Kui oled arhiveerimise usku, saad kasutada nutikat lisavõimalust, mis aitab tagasisaadetud kirja ühe klikiga ka arhiveerida.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 Gmaili nippi, mis su elu lihtsamaks teevad | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Gmail on tõenäoliselt üks populaarsemaid e-posti teenuseid, kuid enamik meist kasutab seda üldjuhul tavaseadistuses. Siit leiad viis nippi, mis aitavad sul kiiremini ja lihtsamalt oma e-kirju hallata. Tee kirjutamisaken suuremaks Traditsiooniliselt kuvab Gmail kirjutusakna ekraani paremal alumises nurgas. Kui see sulle liiga väikeseks jääb, saad selle suurust muuta, kui valid samast vaatest kirja ülemiselt ribalt [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aasta lõpp ja uue algus on aeg, kui paljud uued arvutid võetakse esimest korda karbist välja. Et teha valimine lihtsamaks, siis toome välja need äpid (või programmid nagu nende kohta vanasti öeldi), mis teevad Windowsis toimetamise mõnusamaks või mis on lausa hädavajalikud.

Võib tulla üllatusena kui paljudel online-teenustel on oma spetsiaalsed Windowsi äpid. Nende kasutusele võtmine võib aidata organiseerida elu mentaalselt. Kui kõik striiminguteenused, töö-äpid, chat ja sotsiaalmeedia on avatud kümnetes Chrome'i tabides, siis nende vahel navigeerimine võib hakata üle jõu käima. Kõike läbi brauseri vahekaartide tehes on ka risk, et miski ebaoluline viib tähelepanu näiteks tööasjadest kaugele eemale.

Osad teenused on äpina palju paremad, kui brauseris - ja osad eksisteerivadki ainult äpis.

DUOLINGO

Duolingo on lõbus ja lihtne viis õppida uut keelt kõigest mõne minuti kaupa päevas. Mina kasutan seda kunagi õpitud saksa keele meelde tuletamiseks. Valikuid on laialdaselt alates soome keele õppimisest kuni hiina keeleni. Õppimist saab alustada lihtsatest fraasidest nagu tervitused ning vaikselt läheb järjest raskemaks.

ZOOM

2020 aastat defineeriv äpp on vaieldamatult Zoom. Sellest on saanud igapäevane tööriist nii töö ülesannete täitmiseks, üritustel osalemiseks või lihtsalt sõpradega ühenduse hoidmiseks.

SKYPE

Skype'l pole niipalju äridele orienteeritud funktsioone kui Zoomil, kuid olles Microsofti omanduses, siis klapib see Windows 10-ga eriti hästi.

ADOBE CREATIVE CLOUD

Creative Cloud on komplekt Adobe äppe, mille vajadus sõltub tööst või hobist ja muidugi ka eelarvest. Fototöötlejad saavad Photoshopi ja Lightroomi kümne euro eest kuus. Video töötlus tarkvara Premiere Pro on poole kallim. Kogu nö portfelli saab 50 euro eest kuus, saades enda käsutusse üle kahekümne äpi.

PAINT 3D

Paint on olnud olemas vaat, et aegade algusest. Kuigi esmapilgul võib jääda mulje Paintist kui mingist jamast, mida Windowsiga kaasa pannakse, siis tegelikult on see üks kasutajate poolt enimhinnatud programme. Lihtsat pilditöötlust on sellega väga mugav teha. Enamus inimesi oskab seda kasutada, lisaks leiab kõik vajalikud tööriistad nii 2D kui ka 3D mudelite loomiseks.

AUDIBLE

Vahel on aja mõnusaks mööda saatmiseks vaja kõigest ühte audioraamatut. Audible on koht, kust neid saab. Saadaval erineva hinnaga paketid.

SPOTIFY

Kui sa juba ei kasuta, siis kindlasti tead inimesi, kes seda teevad. Windowsi äpp on lihtne kasutada ja annab soovitusi. Nüüd ka üks populaarsemaid kohti, läbi mille podcaste kuulata.

VLC

Videode vaatamiseks kasulik programm, mis saab hakkama kõikvõimalike formaatidega. Kes on proovinud Windows Media Playeriga rinda pista, teab, et VLC on parem. Sellelt leiab ka equalizeri ja võimaluse vaadata sisu CD ja DVD plaatide pealt.

MESSENGER

Jah, Facebook Messengeri jaoks on nüüd eraldi Windowsi äpp, mis on äravahetamiseni sarnane iOS ja Android äpile, nii et selle kasutusele võtmine peaks olema väga mugav. Paar võimalust on sellest äpist siiski puudu - hääl- ja videokõned, kuid muidu hea võimalus hoida chattimine brauserist eemal.

WPS OFFICE

See äpp on võimalus mitte maksta Microsoft 365 eest. Tasuta äpp, millega saab avada ja muuta Office'i dokumente, kirjutab The Verge. Komplekt sisaldas Writerit (Word), Spreadsheets (Excel), PDF Editor ja Presentationit (PowerPoint).

DROPBOX

Kõik, kes on Dropboxi kasutanud teavad, et see on üks mugavamaid pilveteenuseid. Windows äpiga saab vaadata fotosid ja faile. Lisaks saab neid oma pilvekontolt alla ja üles laadida. Tasuta saab 2GB ruumi, mida vajadusel laiendada.

YOUR PHONE

See äpp ühendab Windowsi arvuti Androidi seadmega, mis muudab arvuti teatud mõttes Androidi laienduseks. Märguanded ja piltide ning failide liigutamised nagu ka kõned ja sõnumid, saab ette võtta arvutiekraanil.

ehk Digimon usub, et digitehnoloogia on vahend nagu pintsel, mis ei tee iseenesest targemaks või lollimaks, aga läbi mille on võimalik palju ära teha. "Cool oleks, kui kõik on võrgus, aga samas jääks võimalus ennast lahti ühendada." Tema peamisteks töövahenditeks on Open Office, e-mail ning muidugi klaviatuur. Digimoni digitaalsed väljakutsed algasid Tamagotchi Eestisse jõudmisega, usub ta ise. "Tulevik on digi ja tarkus ning arukas tegutsemine on igal ajal kasuks," rõhutab ta.

# data[].attributes.attachment_link.title
12 väga head äppi Windowsi arvutile - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Aasta lõpp ja uue algus on aeg, kui paljud uued arvutid võetakse esimest korda karbist välja. Et teha valimine lihtsamaks, siis toome välja need äpid (või programmid nagu nende kohta vanasti öeldi), mis teevad Windowsis toimetamise mõnusamaks või mis on lausa hädavajalikud. Võib tulla üllatusena kui paljudel online-teenustel on oma spetsiaalsed Windowsi äpid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Google hakkab tasuta üles laetud piltide arvu piirama. Foto: Shutterstock

Google Photos on ülipopulaarne fotode salvestamise rakendus, mida kasutad ilmselt sinagi. Aastast 2015 on kõik võinud sinna tasuta salvestada lõpmata palju pilte, et need alati pilves kättesaadavad oleksid. Nüüd see aga muutub. 1. juunist 2021 lülitatakse Google Photose rakenduse tasuta fotode salvestamise võimalus välja.

Ole mureta, kõik su praegu sinna salvestatud fotod (ja videod) jäävad alles. Kui tahad aga uusi fotosid-videoid salvestada, pead maksma hakkama (tasuta saab kasutada 15 GB ruumi, mis on sul ilmselt juba ära kasutatud).

See lugu on lukus. Oled juba tellija? Logi sisse.

Tutvumishind!

Geeniuse tellimus

Ligipääs seitsme Geeniuse portaali kõikidele artiklitele.

Ligipääs Geeniuse kohalike portaalide sisule.

Ajakirjade Autogeenius, Digi, Miisu, Mood ja Muki artiklite lugemisõigus veebis.

Maksad esimesel kuul 1 €. Prooviperioodi järel jätkub tellimus hinnaga 7,99 € kuus. Soodushinnaga pakkumist saad kasutada ühe korra. See on automaatselt pikenev püsitellimus, mille saad igal ajal tühistada.

Tellimus ei sisalda tehnoloogiaprofessionaalidele suunatud DigiPRO ega investeerimisportaali Rikas Geenius artikleid. PRO tellimiseks klõpsa siia, Rikka Geeniuse saad tellida siit.

Soovid maksta arvega, teha hulgitellimuse või otsid teistsugust tellimust? Kõik tellimisvõimalused leiad siit.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas Google Photose rakendusest kõik fotod korraga alla laadida? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Photos on ülipopulaarne fotode salvestamise rakendus, mida kasutad ilmselt sinagi. Aastast 2015 on kõik võinud sinna tasuta salvestada lõpmata palju pilte, et need alati pilves kättesaadavad oleksid. Nüüd see aga muutub. 1. juunist 2021 lülitatakse Google Photose rakenduse tasuta fotode salvestamise võimalus välja. Ole mureta, kõik su praegu sinna salvestatud fotod (ja videod) jäävad [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Foto: canva.com

1. Kasuta ekraanilukku

See võib tunduda sama elementaarne kui juhis rohelise fooritulega teed ületada, aga paraku unustavad paljud ka põhitõed. Ekraanilukuta telefon on nagu PIN-koodita pangakaart. Selleta on sõnumid, dokumendid, e-kirjad, pildid jne kättesaadavad igaühele, kelle kätte seade satub. Kasuta vähemalt kuuekohalist PIN-koodi või parooli - mida pikem ja juhuslikum, seda turvalisem. Väldi ekraanimustrit - selle kasutamine on küll mugavam, aga jätab ekraanile jälje, mille põhjal võivad kõrvalised isikud õige mustri ära arvata ja telefoni pääseda.

2. Määra SIM-kaardile turvaline PIN

Kui telefonis olevale SIM-kaardile pole määratud PIN-koodi, see on 0000 või midagi sama kasutut, muuda see kohe ära. SIM-kaardi turvamine on eriti oluline, kui kasutad sõnumipõhist kaheastmelist autentimist, millest tuleb juttu allpool.

3. Seadista automaatne lukustamine

Lukusta telefon iga kord, kui selle käest paned, aga kindluse mõttes seadista nii, et see lukustuks automaatselt võimalikult lühikese ooteaja järel. Lisaks turvalisuse suurendamisele aitab see säästa telefoni akut.

4. Suhtu näotuvastusse ja sõrmejäljelugejasse ettevaatusega

Paljud kaasaegsed telefonid kasutavad autentimiseks näotuvastust või sõrmejäljelugejat. See on mugavam kui PIN-koodi või parooli sisestamine, kuid paraku pole kõikide telefonide biomeetrilise isikutuvastuse lahendused piisavalt turvalised. Mõne telefoni näotuvastuse petmiseks piisab sellele kasutaja pildi näitamisest ja sõrmejäljelugeja eksitamiseks selle ette paigaldatud kaitseklaasist või -ümbrisest. Sellistest „väravavahtidest" soovitame hoiduda.

5. Uuenda tarkvara

Ei telefoni operatsioonisüsteem ega paigaldatud äpid pole veatud. Aja jooksul leitakse nende nõrgad kohad, mille kaudu pääsevad küberkurjamid ligi telefonis olevatele andmetele. Vastutustundlikud arendajad paikavad turvaaugud esimesel võimalusel ja sama innukalt peaksid kasutajana telefonis tarkvara uuendama. Mida kauem seda edasi lükkad, seda suuremaks kasvab oht, et telefoni sisule pääsevad ligi võõrad.

6. Muuda Wifi pääsupunkt turvalisemaks

Telefoni Wifi hotspot ehk pääsupunkt on abiks, kui soovid jagada mobiilset andmesidet, näiteks, oma arvutiga. Veendu, et pääsupunkt oleks kaitstud tugeva parooliga (muidu pääsevad kõik lähedalasuvad seadmed seda kasutama) ja kindlalt krüpteeritud. Mõnikord võib vaikeseadetes määratud krüpteering olla aegunud või ebaturvaline. Hetkel on kõige kindlam kasutada turvaprotokolli WPA2.

7. Eelista avalikele Wifi-võrkudele mobiilset andmesidet

Võimalusel väldi avalikesse ja tundmatutesse Wifi-võrkudesse sisenemist ning kasuta nende asemel mobiilset andmesidet, mis on enamasti turvalisem. Kui kasutad siiski avalikku Wifi-võrku, ära sisesta seal oma pangakaardi andmeid ega paroole.

8. Anna äppidele vaid vajalikud õigused

Kui paigaldad telefoni uue rakenduse, loe hoolega, milliseid õiguseid see küsib. Kaamerarakendus vajab ligipääsu piltidele, aga taskulambiäpp mitte. Kaardirakenduse huvi su asukoha suhtes on mõistetav, aga kui seda küsib retseptiäpp, tundub asi kahtlane. Kontrolli telefoni seadetest, millised õigused oled andnud juba varem paigaldatud äppidele ja tee vajadusel muudatusi. Lähtu põhimõttest: nii palju kui vajalik, nii vähe kui võimalik.

9. Seadista teavitused lakoonilisemaks

Seadista teavitused nii, et lukustatud telefon näitaks vaid seda, milline rakendus teavituse saatis, mitte selle sisu. Nii näevad teised, kes su telefoni kätte saavad, vaid seda, et said vestlusäpist hulga sõnumeid, aga ei saa lugeda, mida sõnumi saatja kirjutas.

10. Kasuta vaid ametlikku rakendustepoodi

Ehkki Androidi operatsioonisüsteem võimaldab äppe paigaldada ka muul moel, laadi neid alla ainult ametlikust rakendustepoest. Enne seda loe arvustusi, tutvu arendaja muude projektidega ja vaata, millal neid viimati uuendati. Petturid loovad pahavara, mis matkivad mõnd tuntud äppi ja võivad lisaks andmevargusele kaasa tuua rahalisi kaotusi, kui kasutaja sinna heauskselt oma pangakaardi andmed sisestab.

11. Kasuta paroolihaldurit

Selleks, et vältida paroolide ristkasutust, tuleks meeles pidada kümneid, mõnel juhul sadu salasõnu. Kuna see käib enamusele üle jõu, soovitame kasutada spetsiaalseid paroolihaldureid, mis loovad, säilitavad ja kaitsevad pikki ning turvalisi salasõnu. Ära hoia paroole ega muud tundlikku infot failides ega rakendustes, millele pääseb ligi ilma salasõna või turvalise biomeetrilise tuvastuseta.

12. Lülita Bluetooth välja, kui seda ei vaja

Vaikimisi on telefonides Bluetooth sisse lülitatud, kuid sellegagi kaasneb risk.
2017. aastal selgus, et Bluetoothi kaudu saab luua ühenduse võõra telefoniga ja laadida sellesse pahavara. See haavatavus on parandatud, kuid järgmine võib ilmuda sama ootamatult. Aktiveeri Bluetooth ainult siis, kui seda on vaja, näiteks HOIA äpi kasutamiseks.

13. Lülita asukoha märgistamine välja

Telefonide kaamerarakendused salvestavad lisaks pildile ka selle metaandmed, muu seas ka pildi tegemise asukoha. Kui laadida selline pilt sotsiaalmeediasse, on selle asukohainfo kättesaadav kõigile, kes pilti näevad. Mõtle, kas ikka tahad tervele maailmale teada anda, kus parasjagu asud. Võib juhtuda, et tuttavatest rohkem huvitab see info varast, kes otsib sobivat hetke, kui kodust kaugel viibid.

14. Kasuta viirusetõrjet

Ehkki Androidi ja iOS operatsioonisüsteemi on sisse ehitatud mitmeid turvalahendusi, võid neile lisaks paigaldada telefoni mõne eraldi viirusetõrjeprogrammi. Eelista tuntud ettevõtteid, millel on pikk ja edukas ajalugu arvutite viirusetõrje pakkumisel. Äppi otsides ole tähelepanelik, muidu võid sattuda mõne võltsingu ohvriks, mis viiruste eemaldamise asemel need su telefoni paigaldab.

15. Väldi avalikke laadimispunkte

Lennujaamades, hotellides, kohvikutes ja muudes avalikes kohtades olevad laadimispunktid aitavad küll tühja akut turgutada, kuid nende kaudu võivad lisaks elektrienergiale liikuda ka andmed. Kui laadija on nakatunud pahavaraga, võib see nakatada ka laetava telefoni ja varastada sealt paroole, pilte või muid andmeid. Kasuta isiklikku laadijat, akupanka või andmesidefiltrit, mis laseb laadimiskaablist läbi ainult elektri. Kui tingimata pead telefoni avalikus laadimispunktis kosutama, lülita see laadimise ajaks välja.

16. Kasuta ekraanifiltrit

Kui kasutad telefoni ühistranspordis, kohvikus või muus avalikus kohas, näevad ka kõrvalseisjad, mis selle ekraanilt loed või vaatad. Uudishimulike pilkude vastu aitab ekraanifilter. See on kate, mille eesmärk on piirata ekraani vaatenurka. Otsevaates on kõik selge ja klaar, aga kõrvalseisjale mitte.

17. Ole ettevaatlik sõnumite teel saabunud linkidega

Paljud kasutajad, kes suhtuvad e-posti teel saabunud õngitsuskirjadesse eluterve skepsisega, langevad pettuse ohvriks, kui neile lähenetakse SMS-i või sõnumirakenduste vahendusel. Eestis on nähtud nii klassikalist SMS-spämmi, mille eesmärk on meelitada kasutama perioodilist ja tasulist teenust, kui ka katseid petta välja kasutaja Smart-ID PIN-koode.

18. Kustuta kasutud äpid

Küllap on sinugi telefonis rakendusi, mille oled paigaldanud aastate eest, kasutanud vaid kord või paar ning seejärel unustanud. Kustuta need ja hoia telefonis vaid äppe, mida endiselt kasutad. Su telefonis võib olla rakendusi, mida pole aastaid uuendatud ega paigatud ning mis on seetõttu haavatavad.

19. Seadista kaugkustutamine

Seadista oma telefon nii, et selle kaotamise või varguse korral saad telefonis olevad andmed mõne teise seadme abil kustutada. See ei too telefoni tagasi, aga lisab kindlust, et keegi teine ei pääse selles olnud andmetele ega selle kaudu kasutatud kontodele ligi.

# data[].attributes.attachment_link.title
19 soovitust, kuidas muuta nutitelefoni kasutamine turvalisemaks

# data[].attributes.attachment_link.description
See võib tunduda sama elementaarne kui juhis rohelise fooritulega teed ületada, aga paraku unustavad paljud ka põhitõed. Ekraanilukuta telefon on nagu PIN-koodita pangakaart. Selleta on sõnumid, dokumendid, e-kirjad, pildid jne kättesaadavad igaühele, kelle kätte seade satub. Kasuta vähemalt kuuekohalist PIN-koodi või parooli - mida pikem ja juhuslikum, seda turvalisem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Google Photos hakkab tasuta üles laetud fotode arvu piirama | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Photos on Androidi telefonidel üks levinuimaid äppe, kus saab oma fotosid pilve üles laadida. Üks väga suur pluss oli Google Photos rakenduse puhul see, et sinna sai üles laadida lõputult pilte ja seda tasuta. Nüüd paneb aga Google piirangu ette. Google annab teada, et alates 1.

# data[].attributes.body
https://www.delfi.ee/news/huawei/uudised/miks-on-nutikell-tanapaeval-uks-koige-arenenum-seade?id=91485752

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suur osa arenenud ühiskonnast kasutab sotsiaalvõrgustikke, mis pakuvad suurepäraseid võimalusi suhelda sõprade-tuttavatega vahemaadest hoolimata ning kõigiga korraga.

Kuigi suure tõenäosusega on kõik meie sõbrad-tuttavad ausad ja toredad inimesed, siis nende tuttavate ja tuttavate tuttavate seas ei pruugi kõik täiesti usaldusväärsed olla. Seepärast on mitmeid andmeid, mida turvaeksperdid ei soovita internetis jagada.

Kodune aadress või kool

Selle abil on pahasoovijatel, kiusajatel või pedofiilidel võimalus kergelt kindlaks teha sinu või sinu lapse asukoht. Kuigi enamus lapsi oma aadressi kergekäeliselt ei jaga, siis oma koolist räägivad nad ilma kõhkluseta. Seega on parem lastele rääkida, et nad ei jagaks oma kooli pilte või muud sarnast, millest on kooli nimi või asukoht kergesti tuvastatavad. Muidugi on parem seda vältida ka ise.

Telefoninumber

Telefoninumber on küberkurjategijate jaoks üks suuremaid maiuspalu. Selle abil saab sooritada näiteks kelmuseid või isegi identiteedivargust, laste telefoninumbri lekkimine võib neid aga muuta pedofiilidele kergeks saagiks.

Asukoht

Pere puhkusefotode jagamine otse sündmuskohast annab sissemurdjatele signaali, et teil on kodus õhk puhas ja võib tegutseda. Jagades aga pilte paikadest, mida sa sealjuures oma lemmikkohaks nimetad, näitad sa võõrastele, et oled sealt hõlpsasti kättesaadav.

Kompromiteerivad fotod endast

Pildid, mis võivad olla naljakad (näiteks möödunud vallatust peoõhtust) või näidata, kui kuum tükk sa oled, ei pruugi olla eriti meelt mööda näiteks potentsiaalsetele tööandjatele või näiteks ülikooli juhtkonnale, kui tegu on üliõpilastega. Hetkeline meelelahutus võib jätta pleki kogu ülejäänud karjäärile või elule.

Kompromiteerivad fotod teistest inimestest

Ära kunagi postita teistest inimestest selliseid pilte, milliseid sa enda kohta näha ei tahaks - see on universaalne ja väga hea põhimõte. Lisaks vaenulikkusele ja pingetele võib see kaasa tuua ka kohtuasju ning materiaalset kahju.

Oma murdeealise lapse beebipilte

Oma laps on kõige nunnum ning vanemate rõõm lapse beebipiltidest võib olla ülevoolav ja jagamistung vastupandamatu. Siiski tuleks seda teha ainult lapse enda nõusolekul, sest pildid, mis sinu jaoks on armsad, võivad lapsele põhjustada küberkiusamist.

Pilte kallistest kinkidest või sisseostudest

Oma varandusliku seisundi jagamine võõrastele võib põhjustada ahvatlusi kurikaeltele ning lihtsat kadedust tuttavate seas. Koos asukoha jagamisega näib see lihtsalt küllakutsena murdvarastele.

Eraeluline info

Eraelulist informatsiooni on väga lihtne sinu vastu kasutada. Nii võib selle abil lahti häkkida sinu paroole erinevates netikeskkondades, organiseerida pettust, mida sul on lihtne uskuma jääda või võita sinu lapse usaldus. Teiste inimeste personaalse info jagamine võib aga põhjustada nende pahameelt.

Kriitilised seisukohad tundlike teemadel

Inimesed on muutunud väga helladeks erinevatel religioossetel, poliitilistel või seksuaalset orientatsiooni puutuvatel teemadel. See võib põhjustada vägagi teravaid konflikte reaalses elus, kahjustada karjääri, suhteid potentsiaalsete tööandjate või õppeasutustega.

ehk Digitaat on digitaalsete lugude pajataja. "Nimi on vastavuses minu vanusega, pikaajaliste kogemustega erisuguse digikraamiga ning sooviga ning oskustega pajatada lugusid" muigab ta. Ta usub, et hea tehnika peab kohanema inimesega, mitte vastupidi ehk intuitiivsus ennekõige - olgu siis tegu kasutajaliidese või disainiga. "Less is more," ütleb ta - efektiivsus ja säästlikkus on elementaarsed nii visuaalselt kui ka teostuslikult, st masin/aparaat võiks teha väiksema ressursiga enamat. Samuti soovitab ta, et töötavat asja parandada ei maksa. Oma argielus ei saa Digitaat üle ega ümber wifist ja 4G andmesidest, nutitelefonist iPhone ega ka digifotograafiast: "Ehk siis hetkel Sony RX100 II," loetleb ta kasulikke ja vajalikke tehnoloogiaid. "Kuigi olevikust ei saa rääkida minevikus, siis minu jaoks algas digimaailma avastamine ilmselt hetkest, kui müüsin maha oma HTC Desire HD ja soetasin omale esimese 5-tollise ekraaniga nutitelefoni Dell Streak 5. See oli moment, kus ma n-ö tavatarbija rollist siirdusin friigi-digimaailma," meenutab ta. "Igasugust tarkust on hea levitada," näeb ta endal olulist rolli. "Digitarkus on aga kaasaegne tarkuse vorm, millest paljud minu eakaaslased kipuvad ilma jääma. Teisi aidata ongi hea."

# data[].attributes.attachment_link.title
9 asja, mida internetis jagamata jätta - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Suur osa arenenud ühiskonnast kasutab sotsiaalvõrgustikke, mis pakuvad suurepäraseid võimalusi suhelda sõprade-tuttavatega vahemaadest hoolimata ning kõigiga korraga. Kuigi suure tõenäosusega on kõik meie sõbrad-tuttavad ausad ja toredad inimesed, siis nende tuttavate ja tuttavate tuttavate seas ei pruugi kõik täiesti usaldusväärsed olla. Seepärast on mitmeid andmeid, mida turvaeksperdid ei soovita internetis jagada.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ava kodulehe mobiiliversioon Üles

Milline näeb välja pettuse ohvriks langeja? Vaadake enda ümber. Pahatahtlike skeemide lõksu langevad nii üliõpilased, ärimehed, pensionärid, kõrgkoolide õppejõud ja teised - hoolimata haridusest, ametist, elukohast. Petturid muutuvad aina kavalamaks ja mõtlevad uusi petuskeeme. Seega peame oskama enda virtuaalset identiteeti ja rahaasju teadlikult kaitsta.

Kontrollige, kas teie teadmised on piisavad, et vältida petturite lõksu sattumist.

Levinumad petuskeemid raha väljapressimiseks

Kuidas internetis käituda, et petturi ohvriks langemist vältida?

Ärge avage rutakalt e-kirjas või SMS-is sisalduvaid linke, manuseid ega pilte

Ärge jagage oma paroole e-kirja, SMS-i ega telefoni teel kellegagi. Ka mitte siis, kui keegi tutvustab end teile pangatöötaja või ametiasutuse esindajana (nemad salasõnu ega paroole avaldada ei palu)

Veenduge, et kõik teie paroolid on vähemalt kaheksa tähemärki ning sisaldavad nii tähti kui ka numbreid

Kasutage võimalusel kahefaktorilist autentimist

Uuendage korrapäraselt oma arvuti ja nutiseadme tarkvara

Ärge jagage sotsiaalvõrgustikes isiklikku teavet, mida võiks kasutada teie ründamiseks või väljapressimiseks

Kuidas oma rahaasju paremini kaitsta?

Vaadake üle oma pangakaardi lubatud funktsioonid. Kas teil on igapäevaselt vaja lubada makseid välisriikides või internetis? Neid võimalusi saate aktiveerida ainult vajalikuks ajaks (piiranguid saab muuta mobiilirakenduses ja internetipangas)

Määrake mobiilirakenduses makselimiidid vastavalt vajadusele

Kontrollige mobiilirakenduses tehtud tehingute väljavõtet vähemalt kord kuus

Tehke makseid ainult turvalise internetiühendusega (avalik wifi ei ole turvaline valik)

Tehke elektroonilisi makseid ainult turvalistel veebilehtedel. Veenduge, et brauseril on veebiaadressi kõrval tabalukusümbol või aadressi alguses on https://

Ärge lubage end survestada kiiresti planeerimata makset tegema - võtke asja rahulikult ja hinnake olukorda hoolikalt

Kuidas toimida, kui kahtlustate pettust või olete petturile raha kandnud?

Kuidas toimida, kui kahtlustate pettust või olete petturile raha kandnud?

Teavitage esimesel võimalusel oma panka

Helistage politsei lühinumbril 112 ja teavitage pettusest

Ärge võtke ühendust petturi antud e-posti, SMS-i ega telefoni teel

Tähelepanu! Teie veebilehtiseja ei vasta SEB kodulehe külastamiseks vajalikele nõuetele. Palun vahetage veebilehitsejat või seadet, millega te veebilehte sirvite.

Attention! Your web browser does not correspond to the requirements needed to visit SEB website. Please change web browser or device that you use for browsing the site.

Внимание! Ваш браузер не отвечает требованиям, необходимым для посещения сайта SEB. Просим поменять браузер или устройство, при помощи которого вы производите поиск в браузере.

# data[].attributes.attachment_link.description
Milline näeb välja pettuse ohvriks langeja? Vaadake enda ümber. Pahatahtlike skeemide lõksu langevad nii üliõpilased, ärimehed, pensionärid, kõrgkoolide õppejõud ja teised - hoolimata haridusest, ametist, elukohast. Petturid muutuvad aina kavalamaks ja mõtlevad uusi petuskeeme. Seega peame oskama enda virtuaalset identiteeti ja rahaasju teadlikult kaitsta. Kontrollige, kas

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Oktoober on üleeuroopaline küberturvalisuse kuu, mille raames korraldatakse mitmeid küberturbega seotud üritusi ja infokampaaniaid eesmärgiga tõsta kodanike teadlikkust küberturvalisusest.

Küberpettuse ohvriks võib langeda meist igaüks, hoolimata soost, vanusest ja haridustasemest. Järjest olulisem on hoolitseda oma küberhügieeni eest, osata ära tunda uute tehnoloogiatega kaasnevaid ohte ja kaitsta oma isikuandmeid.

Küberkuritegude äratundmise õpetamiseks ja kümne kõige levinuma petuskeemi tutvustamiseks on SEB loonud hariva testi. Oma teadmised küberturvalisuse valdkonnas saab proovile panna siin: https://www.kyberkatse.ee/.

Lisainfot küberpettuste, nende ärahoidmise võimaluste ja käitumisreeglite kohta leiab temaatiliselt lehelt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Testi ennast küberpettuse vastu | Teaduskooli e-õppekeskus

# data[].attributes.attachment_link.description
Oktoober on üleeuroopaline küberturvalisuse kuu, mille raames korraldatakse mitmeid küberturbega seotud üritusi ja infokampaaniaid eesmärgiga tõsta kodanike teadlikkust küberturvalisusest. Küberpettuse ohvriks võib langeda meist igaüks, hoolimata soost, vanusest ja haridustasemest. Järjest olulisem on hoolitseda oma küberhügieeni eest, osata ära tunda uute tehnoloogiatega kaasnevaid ohte ja kaitsta oma isikuandmeid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Esimesel poolaastal registreeriti pea sama palju küberrünnakuid, kui terve 2019. aasta jooksul kokku. Küberkurjategijad kasutasid ära inimeste ebakindlust seoses COVID-19 pandeemiaga ning alates märtsist kasvasid rünnakud hüppeliselt.

Telia Eesti küberturbe valdkonna juhi Aigar Käisi sõnul on järjest kasvav digitaliseerimine küll positiivne trend, kuid selle kõrval muutub üha olulisemaks ka küberturvalisus ja seda nii eraisikute kui ettevõtete kontekstis.

"Küberrünnakud muutuvad järjest keerukamaks ning tihti on raske eristada petukirja ettevõtte igapäevasest kirjavahetusest või mõne teenusepakkuja pöördumisest. Küberkuritegevus on organiseeritud kuritegevus, kus kasutatakse kaasaegseid tehnoloogiaid ja see muutub järjest automatiseeritumaks, mis võimaldab korraga rünnata paljusid inimesi ja ettevõtteid," selgitas Käis ning lisas, et Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) hinnangul kaotavad Eesti ettevõtted küberpettuste tulemusena aastas üle miljoni euro.

Käisi sõnul toimuvad rünnakud enamasti e-kirja teel ning näiteks Telia e-posti turvasüsteemid eemaldavad 4,5 miljonit pahavaratunnusega e-kirja päevas, mis inimesteni ei jõuagi. Lisaks blokeerivad ettevõtte erinevad viirusetõrjelahendused igapäevaselt veel 130 000-150 000 ohtu.

Kuigi tänased turvalahendused võimaldavad blokeerida suurema osa rämpspostitustest ja pahavara tunnustega e-kirjadest, jõuab osa neist siiski inimesteni. Seetõttu ongi oluline kasvatada pidevalt inimeste teadlikkust, et võimalikke ohte ennetada.

Kõige levinumad on tavalised õngitsusründed, kus püütakse kätte saada inimeste kasutajanimed ja salasõnad. Näiteks septembri lõpus peeti rahvusvahelise politseikoostöö raames Rumeenias kinni kolm inimest, keda on alust kahtlustada õngitsuskirjade levitamises, kus näiliselt pankade nimelt saadeti e-kirju, teavitusega uue makse laekumisest, pangaülekande tagastamisest või paluti uuendada oma kontot. Inimestele saadeti autentimistaotlusi, millega õngitseti internetipanka sisselogimiseks vajalikke paroole, et pääseda ligi inimeste kontodele. Õngitsuskirju pankade nimelt saadeti üle Euroopa ning kõige ulatuslikuma kahju tekitas see Leedu elanikele.

Kriisiolukord võib panna inimesed ka ebaratsionaalselt käituma. Kohe koroonakriisi alguses hakkas levima hulgaliselt õngitsusrünnakud, mis kasutasid ära COVID-19 pandeemiast tekkinud olukorda.

Erinevate küberturbefirmade statistikat koondava Fintechnews.org andmetel on ettevõtete vastu suunatud rünnakute arv alates selle aasta märtsist kasvanud 80%, õngitsusrünnakute arv kasvas koguni 6 korda ning kaugtööga seotud rünnakuid on esinenud 5 korda sagedamini kui enne kriisi.

Kasvutrendis on ka lunavara ( ransomware) rünnakud, kus kasutatakse ära lekkinud kasutajanimesid või paroole ja võetakse üle inimeste kontod, et pääseda ligi ettevõtte infosüsteemidele. Ainuüksi märtsikuus kasvas selliste rünnakute arv kogu maailmas 148%. Üks ulatuslikumaid lunavara juhtumeid, mis puudutas paljusid inimesi üle maailma, on selle aasta juulis aset leidnud rünnak Garmini vastu. Rünnaku tulemusel olid krüpteeritud ettevõtte digitaalse taristu põhiandmed ning see mõjutas kõiki veebilehe funktsioone, klienditoe ja kasutajarakendusi. Ka Eestis oli sel aastal mitu tõsisemat lunavara rünnakut, mille tõttu oli ettevõtete töö mitu päeva häiritud.

Lisaks on sagenenud on rünnakud, kus serverid ujutatakse üle libapäringutega ning mille tulemusel muutub teenus klientide jaoks kättesaamatuks (nn DDoS rünnakud).

Et tagada mõistlik kaitse, tuleb mõelda nii võrgu turvalisusele kui ka tegeleda inimeste küberhügieeniga. „Erinevad võrgukaitse- ja viirusetõrjelahendused muutuvad aina populaarsemaks, kuid selle kõrval on ikkagi vajalik inimeste teadlikkuse kasvatamine," lisas Telia küberturbe valdkonna juht.

Oktoober on üleeuroopaline küberturvalisuse kuu, mille eesmärgiks on juhtida tähelepanu turvalisele käitumisele kiiresti arenevas digimaailmas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Küberrünnakute arv on aastaga ligi kahekordistunud

# data[].attributes.attachment_link.description
Esimesel poolaastal registreeriti pea sama palju küberrünnakuid, kui terve 2019. aasta jooksul kokku. Küberkurjategijad kasutasid ära inimeste ebakindlust seoses COVID-19 pandeemiaga ning alates märtsist kasvasid rünnakud hüppeliselt. Telia Eesti küberturbe valdkonna juhi Aigar Käisi sõnul on järjest kasvav digitaliseerimine küll positiivne trend, kuid selle kõrval muutub üha olulisemaks ka küberturvalisus ja seda nii eraisikute kui ettevõtete kontekstis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Foto: Shutterstock.

Nutitelefonide ekraanid lähevad iga aastaga mõõtmetelt üha suuremaks ja tehnoloogiliselt arenenumaks, aga täiesti purunematud need veel kahjuks ei ole.

Kellele ei oleks tuttav situatsioon, kus nutitelefon kukub heleda laksuga asfaldile või mõnele muule kõvale pinnasele. Esimene reaktsioon, mis muidugi valdab, on ärevus ja lootus, et ehk ei ole ekraan täiesti mõrades ja ei peaks telefoni remondiesindust külastama.

Selleks et nutitelefon oleks sääraste tagajärgede eest kaitstud, tuleks paigaldada ekraani peale kaitseklaas või kaitsekile.

Kumba eelistada: kas kaitseklaasi või kaitsekilet?

Kaitseklaasi ja kaitsekile ülesanne on tegelikult sama - kaitsta telefoni ekraani kriimude ja suuremate põrutuste eest. Kumb on siis õigupoolest efektiivsem ja parem ekraani kaitsmiseks?

Nutitelefonide ja tahvelarvutite remondiga tegeleva ettevõtte Fonum töötaja Indrek Jaanson ja Elisa seadmete järelteeninduse juhi Ivar Tennokese annavad omapoolseid soovitusi ja selgitusi, mida kaitseklaasi ja kaitsekile valikul tähele panna.

Ivar Tennokese sõnul on nende esimene soovitus inimestele valida ekraani kaitseks kindlasti kaitseklaas. Kuna põhieesmärk on siiski kaitsta ekraani suuremate kahjustuste eest, siis kaitseklaas saab selle tööga paremini hakkama kui kaitsekile.

Siiski ei pruugi kaitseklaas iga nutitelefoni ekraanile sobida - mõnel mudelil on ekraani avamiseks ultraheli-sõrmejäljelugeja. Nimelt on esinenud juhtumeid, et kaitseklaasi all see sõrmejäljelugeja lihtsalt ei tööta, mistõttu olid Fonumi töötajad sunnitud kasutama kaitsekilet.

Kui mingil põhjusel ei peaks saama ekraanile kaitseklaasi paigaldada, siis Tennokese sõnul on nende järgmine soovitus inimestele hüdrogeel, kuna see on kaitsekilest mõnevõrra tugevam.

Hüdrogeelist ekraanikaitsed on valmistatud pehmetest termoplastilistest polüuretaanmaterjalidest, mis on tugevamad ja elastsemad. Hüdrogeel sobitub ka väga hästi nõgusate ekraanidega telefonidele.

Kas valida odavam või kallim?

Poodides on erinevas hinnaklassis klaase ja kilesid, alustades 5- ja lõpetades 40-eurostega. Ilmselt on tekkinud paljudele arusaam, et mida kallim klaas või kile, seda parem on. Tegelikult see päris nii ei ole.

Indrek Jaansoni teatel on 5-eurose ja 40-eurose kaitseklaasi vahe ilmselt ainult see, et kallimal on kaasas rohkem tarvikuid. Lõpuks täidavad nii odavamad kui ka kallimad oma põhiülesande, milleks on ekraani kaitsmine.

Fonumi esindustes on Tennokese sõnul aga igale telefoni mudelile valitud välja parim klaas või kile. Lisaks toob ta välja, et kui kaitseklaas peaks katki minema, siis tähendab see seda, et ta on oma ülesande täitnud.

Kas ise tohib klaasi või kilet paigaldada?

Kuigi enamik telefonipoode ja esindusi pakuvad ka kohapeal müüdavate klaaside ja kilede paigaldust, kipuvad mõned inimesed neid kulude kokkuhoidmiseks tellima odavamalt hoopis internetist ja need ise kodus telefonile paigaldama.

Välismaa veebilehtedelt on võimalik tellida kaitseklaas või -kiles, mille hind algab juba ühest eurost. Tennokese sõnul pole odavate klaaside või kilede tellimises midagi halba.

"Kui juba tellida, siis tasuks igaks juhuks varuda neid rohkem kui üks, sest paigaldamisel võib minna midagi klaasi või kile alla, mistõttu oled sunnitud selle ekraani küljest mitu korda lahti võtma ja hiljem on selle paigaldamisega suuremad raskused," sõnas Tennokese.

Nutitelefonile kaitseklaasi või -kile paigaldamine on väga lihtne - kui tunned, et saad hakkama, siis pane. Küll aga ei soovita Tennokese inimestel ise paigaldada ekraanile hüdrogeeli, kuna see on mõnevõrra keerulisem protsess.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti tippekspert selgitab: mida tasub teada nutitelefonide kaitseklaasidest ja -kiledest? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Nutitelefonide ekraanid lähevad iga aastaga mõõtmetelt üha suuremaks ja tehnoloogiliselt arenenumaks, aga täiesti purunematud need veel kahjuks ei ole. Kellele ei oleks tuttav situatsioon, kus nutitelefon kukub heleda laksuga asfaldile või mõnele muule kõvale pinnasele. Esimene reaktsioon, mis muidugi valdab, on ärevus ja lootus, et ehk ei ole ekraan täiesti mõrades ja ei peaks telefoni [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Rubriiki toetab

Tselluloos on looduslik polümeer, mis annab taimedele struktuuri ja tugevuse. Inimesed on tselluloosile ajaloo vältel leidnud mitmeid olulisi kasutusi igapäevaesemetest meditsiinitarvikuteni välja. Kuna tselluloos on keskkonnasõbralik materjal mille saamiseks ei pea kasutama fossilseid maavarasid, on selle laialdasem kasutuselevõtmine üks tuleviku eesmärkidest.

Tselluloosi varud on peaaegu piiramatud ning see on materjalina biolagunev. See annab tselluloosile tänapäeval teiste materjalide ees olulise eelise: selle väärindamisel ja kasutamisel ei lisandu tohutus koguses kasvuhoonegaase ega jäätmeid ning biomaterjalina on tselluloos inimestele kasutamiseks ohutum.

Biosfääris valmib ühes aastas umbes 90 gigatonni tselluloosi, aga mida sellest siis õigupoolest tehakse?

1. Tselluloosist saab valmistada erinevaid materjale ja sealt edasi tarbeesemeid. Näiteks tehakse sellest paberit, pappi ja tugevat jõupaberit. Kuna tegemist on keskkonnasõbraliku materjaliga, saab sellest valmistada ka erinevaid biolagunevaid pakendeid ja plasti alternatiive. Üks esimesi pakkekilesid oli regenereeritud tselluloosil põhinev tsellofaan. Tselluloosi on võimalik muuta termoplastseks ja töödelda nii, nagu tänapäeval enamlevinud naftakeemia põhiseid plaste, polüetüleeni ja polüpropüleeni.

2. Tselluloosist valmistatakse ka erinevaid hügieenitarbeid nagu tualettpaber, salvrätid, mähkmed ja hügieenisidemed. Viimaste puhul on eriti oluline see, et tselluloos on loodusliku materjalina ka inimorganismile mitmest teisest variandist ohutum.

3. Rõivad ja teised puuvillast, linast või viskoosist tekstiilitooted on samuti valmistatud tselluloosist. Näiteks puuvilla ja viskoosi ehk siidiga sarnase materjali aluseks on pea täielikult tselluloos.

4. Tselluloosist saab töötlemise käigus teha ka nanotselluloosi, mida kasutatakse tänapäeval vedelkristallekraanide valmistamisel ning mitmed tehnikafirmad on hakanud plasti ja klaasi kõrval tootma tselluloosist nutitelefonide ekraane. Erinevalt plastist ja klaasist annab tselluloosist teha märksa õhemaid ekraane, sest tselluloos on materjalina painduvam.

5. Nanotselluloosil on mitmeid olulisi kasutusi ka meditsiinis. Sellest valmistatakse tänapäeval nii haavaraviks vajalikke vahendeid kui ka tehisveresooni. Tselluloos sobib ka mitmete ravimite koostisesse abiainena ning selle funktsioon on kiirendada ravimite imendumist.

# data[].attributes.attachment_link.title
5 asja maailmas, mille puhul sa ei teadnud, et nende aluseks on tselluloos | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Tselluloos on looduslik polümeer, mis annab taimedele struktuuri ja tugevuse. Inimesed on tselluloosile ajaloo vältel leidnud mitmeid olulisi kasutusi igapäevaesemetest meditsiinitarvikuteni välja. Kuna tselluloos on keskkonnasõbralik materjal mille saamiseks ei pea kasutama fossilseid maavarasid, on selle laialdasem kasutuselevõtmine üks tuleviku eesmärkidest. Tselluloosi varud on peaaegu piiramatud ning see on materjalina biolagunev.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Rubriiki toetab

Enamiku kasutajate puhul on suhteliselt tavaline vaatepilt, et veebi lehitsedes on brauseris lahti mitu akent. Kui suur mõju on sellel arvuti jõudlusele ja mida teha, et seda mõju vähendada?

Produktiivsuse koha pealt on muidugi kasulik mitut vahelehte korraga avatuna hoida, sest nii pääseb seal olevale infole kiiresti ligi. Fakt on aga see, et iga avatud veebileht tarbib taustal arvuti ressursse ning võib jõudlust tublisti mõjutada.

Kõige parem viis selle tuvastamiseks on Windowsi süsteemi puhul avada Task Manager, mille alt saab vaadata, kui palju veebibrauser vahemälust on hõivanud. Juhul kui sinu arvutil on 2-4 GB RAM mälu, võib juba väike hulk avatud aknaid hakata arvuti sujuvat tööd segama.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mis juhtub, kui korraga hunnikut vahelehti brauseris lahti hoida? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Enamiku kasutajate puhul on suhteliselt tavaline vaatepilt, et veebi lehitsedes on brauseris lahti mitu akent. Kui suur mõju on sellel arvuti jõudlusele ja mida teha, et seda mõju vähendada? Produktiivsuse koha pealt on muidugi kasulik mitut vahelehte korraga avatuna hoida, sest nii pääseb seal olevale infole kiiresti ligi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Parim kaamera on see, mis teil parasjagu kaasas on. See lause on isegi patenteeritud.

"Nii ongi, sest kas te viitsite alati rasket peegelkaamerat kaasas tassida?" küsib Jaak Nilson, kes on esimeses lauses väljendunud põhimõttest lähtunud kogu oma 25+ aastase fotograafi karjääri vältel.

"Telefon on inimesel aga alati taskus," jätkab ta. "Pilt saab tehtud, mis sellest, et kvaliteet oleks suure peegelkaamera, hübriid- või kompaktkaameraga parem. Me kipume sageli ületähtsustama foto tehnilist kvaliteeti, kuid tegelikult on kõige tähtsam saadav emotsioon."

Juba lapsena oli tulevane amet teada.

Kas telefonikaamerate kiire areng on profikaamerad unarusse jätnud?

Viimase viie aastaga on telefonide kaamera tehnoloogiad teinud Nilsoni sõnul hiiglaslikke edusamme ning suudavad mitmetes aspektides konkureerida juba "päris" kaameratega.

Samas möönab ka nutifotograafia entusiast ja koolitaja Jaak Nilson, et on olukordi, kus telefoniga pildistamine pole mõeldav või on väga keeruline.

"Kiiresti liikuvad objektid, sport, loomad-linnud - nende jaoks pole telefonikaamera just parim lahendus. Olemasolevate sisseehitatud objektiividega ei pääse piisavalt lähedale, sageli on telefonil ka väike viivis kaamera päästikule vajutamise ja pildi tegemise vahel," selgitab ta.

"Kuid mõistlik oleks läheneda keskmise hobifotograafi vaatevinklist. Esitage endale küsimus: mida te pildistate või mida te soovite pildistada?

"Peale vihma tuleb päike ikka välja." Trinidad de Cuba. Kuuba.

Kui selleks on nö keskmine teemadevalik ehk mõni maastikufoto, perekonnaalbumi reisifoto, sünnipäev, lapsed, siis on telefonikaamera täiesti piisav. Telefoniga saab teha ka väga lihtsalt tootepilte sotsiaalmeediasse, kodulehele või e-poe tarbeks. Ka makrofotosid ehk väga lähedalt pildistada."

Kuigi Nilson teeb enda sõnul valdava osa oma pildistamisest täna juba nutitelefoniga, siis klientide tellimusi täites ei saa täna suure kaamera vajalikkusest üle ega ümber.

"Mulle meeldib see vabadus, mida nutitelefoni kaamera pakub. Näen midagi huvitavat ja pilt on sekunditega tehtud. Ei ole midagi mõnusamat kui minna loodusesse, telefon taskus. Longid ringi, vaatad, keskendud ümbritseva jälgimisele ja kui avaneb ilus vaade, siis teed pildi. Ja üleliigset raskust ei pea kaamera näol kaasas kandma."

Tellimustööde jaoks tuleb professionaalsel fotograafil aga täna veel õlakott objektiivide ja kaamerate - fotograafil võiks Nilsoni sõnul varukaamera olemas olla, juhul kui ühega peaks midagi juhtuma - siiski alati kaasa võtta.

"Pulmade, ürituste, arhitektuurifotode ja kõikide teiste tellimustööde puhul oodatakse ikkagi parimat võimalikku kvaliteeti. Vajadusel peab klient saama pildid suurelt seinale või lausa plakatile panna, sellist kvaliteeti veel nutitelefonid alati pakkuda ei suuda," selgitab ta.

Hõissa pulmad! Kõik fotod tehtud nutitelefoniga.

Hea kaamera ei tähenda tingimata häid pilte

Kuigi täna võib pea igaüks oma mõnesaja eurose telefoniga teha täiesti arvestatava kvaliteediga fotosid, sõltub pildi kvaliteet Nilsoni sõnul ikkagi rohkem kui ainult telefonikaamera megapikslite arvust ja tarkvarast.

"Kellegi loodusfoto või selfie võib küll Instagramis palju laike saada, aga see ei tähenda tingimata, et tegu on alati kõige parema võimaliku viisiga seda fotot teha. Äkki oleks kadreeringu põhitõdesid ja valguse suunda arvesse võttes hoopiski ägedam pilt tulnud?" küsib ta.

"Kogemused on näidanud, et telefoniga pildistamine on väga intuitiivne tegevus ja seda just eriti algajatele.

Kallis peegel- või hübriidkaamera nõuab juba rohkem fotograafiaalaseid teadmisi, et saada kvaliteetne tulemus. Kui fotoaparaadi juures on rohelise kastikese ehk täisautomaatse režiimi kasutamine nö sõimusõna, siis telefoni automaatrežiim teeb inimese eest juba palju järeltöötlust ise ära."

"Loojang. Vastu valgust pildistades tuleb jälgida, et heledad osad oleksid ka kerge tooniga, mitte lumivalged ja läbipõlenud."

Nilson rõhutab, et kuigi nutitelefon teeb pildistaja eest suure töö ära, näiteks võtab suuremal või vähemal määral arvesse kaadris olevaid objekte, siis kindlasti ei tohiks ära unustada ka järeltöötlust.

"Loomulikult saab ja tulebki teha piltidele ka järeltöötlust. Lisades fotole värviküllastust, muutes kontrastsust ja valge tasakaalu ehk tehes foto tonaalsust kas soojemaks või külmemaks, võib esmapilgul keskpärasest pildist korraliku kunstiteose teha," räägib ta.

"Telefonikaamera puhul on suurepärane ka see, et äsja võetud pilti saab kohe seadmes töödelda ja soovi korral sotsiaalmeedias jagada. See on täna meie elu igapäevane osa ja sellest ei saa üle ega ümber, miks mitte seda siis võimalikult hästi ja kvaliteetselt teha?"

Kas täna õpetatakse ka ainult nutitelefoniga pildistama?

Selleks, et inimesed oma kallite nutiseadmete kaameraid paremini kasutada ja häid pilte teha oskaksid, korraldab Jaak Nilson juba mitmendat aastat nutifotograafia koolitusi.

"Tänaseks olen koolitanud ehk veidi üle poole tuhande inimese.

Mõnetunnise õpitoa jooksul käin üle fotograafia algtõed, selgitan, mida erinevad telefonikaamera sätted teevad ja kuidas neid erinevates olukordades kasutada, ning muidugi on koolitustel ka praktiline pool - kõik osalejad saavad kohapeal oma telefoniga erinevaid meetodeid proovida ja saan neile personaalseid nõuandeid jagada."

"Suvine Eestimaa. Vahetult enne päikesetõusu. Kasutatud on kolmekordset telefoni optilist teleobjektiivi, et vaade endale lähemale tuua."

Tagasiside on siiani olnud peamiselt positiivne ja eriti meeldib fotograafi sõnul inimestele koolituste praktiline pool, seega on ta just seda osa viimasel ajal rohkem sisse toonud.

"Pakun ka võimalust, et juba enne koolitust saavad inimesed enda tehtud pilte saata ning jagan neile koolitustel tagasisidet, et mida ma ehk teisiti oleks teinud või mis just hästi on. Paistab, et see meeldib inimestele, kuna seda võimalust kasutatakse üha rohkem."

Koolitusi korraldab Nilson nii suurematele kui ka väiksematele gruppidele.

"Sageli on klientideks ettevõtted, kuna soovitakse töötajate fotograafiaalaseid teadmisi täiendada - paljud turundajad ja isegi e-poodide pidajad teevad ju suure osa oma pildistamisest ikka telefoniga. Ja saadakse aru, et konkurentsist eristumiseks tuleb asja ikka hästi teha.

Kui nüüd ennast kiita tohib, siis arvan, et see on üks suurepärane kingitus kollektiivi vaimu ergutamiseks ja ühtlasi ka praktiline kingitus, midagi uut pannakse ikka kõrva taha, sest telefon - ja seega ka kaamera - on ju meil kõigil taskus."

Rohkem infot töötoa kohta leiad sellelt kodulehelt. Instagram.

"Havanna kõige stiilsem mees. Portree on taustast kenasti lahti, ehk taust on pisut udune."

Kiired näpunäited: kuidas nutitelefoni kaameraga inimest pildistada?

Selleks, et koolitustel õpetatavat veidi ilmestada, rääkis Jaak Nilson ka põgusalt ühest olulisest aspektist - inimeste pildistamisest.

"Paar näpunäidet, kuidas pildistada nutikaameraga inimest.

Kui eesmärgiks on inimese näo pildistamine, siis nii olgugi - muu ümbritsev ei pruugi enam oluline olla. Seega jälgi inimest. Kui algul napib kindlustunnet hea kadreeringu osas, siis võib jätta inimese ümber veidi rohkem ruumi.

Moonutuste vältimiseks hoidu liiga lähedalt, ülevalt alla või alt üles pildistamist Kas pildistada inimest neutraalsel taustal või hoopiski keskkonnas? See on alati dilemma.

Kui on kiire ja pole valiku võimalust, siis tee pilt seal, kus see on parajasti võimalik.

Jälgi, et valgus langeks inimesele ühtlaselt.

Kasutage võimalusel lahtise ava efekti, et inimene nö taustast lahti saada ja et taust ei domineeriks. Sobib ka telefoni portreerežiim, kuid see toimib ainult siis, kui inimese nägu on kaamerale selgelt arusaadav - nii portreerežiim kui ka lahtise ava efekt tulevad käivitada enne pildistamist.

Väga hästi sobib inimese pildistamiseks kahe- või kolmekordse optilise teleobjektiivi kasutamine. Loomulikult eeldab see uuema telefoni olemasolu, nutikaameral peab olema siis mitu objektiivi ja igal mudelil ei pruugi seda üldse olla.

Kui fotograafia põhitõed on paigas, saab juba ise katsetama hakata. Eks lõpuks on ilu ikka vaataja silmades."

# data[].attributes.attachment_link.title
Fotograaf, kes armus nutifotograafiasse: mida tasub teada telefoniga pildistamise kohta? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Parim kaamera on see, mis teil parasjagu kaasas on. See lause on isegi patenteeritud. "Nii ongi, sest kas te viitsite alati rasket peegelkaamerat kaasas tassida?" küsib Jaak Nilson, kes on esimeses lauses väljendunud põhimõttest lähtunud kogu oma 25+ aastase fotograafi karjääri vältel. "Telefon on inimesel aga alati taskus," jätkab ta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Tuntud äppidel on ka oma lite-versioon.

Rubriiki toetab

Eelmise nädala lõpus tegi Google kõigile saadavaks Gmaili äpi lite-versiooni ehk Gmail Go. Gmail Go rakendus on nagu tavaline Gmaili äpp, aga see võtab vähem ruumi ja peaks vanematel telefonidel ka kiirem olema. Seda kõike kusjuures väga väikeste järelandmistega.

Gmail pole ainus rakendus, millel oma lahjem ja kiirem versioon ametlikult saadaval on, ka teistel tuntud äppidel on lite-versioonid täitsa olemas. Need kõik töötavad sarnasel põhimõttel: äpid peaksid olema kiiremad ja võtavad telefonis vähem ruumi. Kui tuua näiteks Messenger Lite, siis see on tavalisest Messengerist tervelt kümme korda väiksem.

Mõned lite- äpid kulutavad ka vähem andmemahtu, mis on kasulik, kui kasutad piiratud andmesidega mobiilset internetti.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kas teadsid? Nendest tuntud äppidest on ka kiiremad versioonid, mis võtavad telefonis vähem ruumi | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Eelmise nädala lõpus tegi Google kõigile saadavaks Gmaili äpi lite-versiooni ehk Gmail Go. Gmail Go rakendus on nagu tavaline Gmaili äpp, aga see võtab vähem ruumi ja peaks vanematel telefonidel ka kiirem olema. Seda kõike kusjuures väga väikeste järelandmistega. Gmail pole ainus rakendus, millel oma lahjem ja kiirem versioon ametlikult saadaval on, ka teistel tuntud [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aastaid tagasi öeldi, et me liigume suunas, kus ei varastata mitte asju, vaid andmeid. Reaalsuskontroll: selline tulevik on täna kätte jõudnud. Veebipettused on laiemalt levinud kui kunagi varem. Kuidas end nende eest kaitsta?
Kui Su andmed peaks Sinu teadmata võõra kätte langema, on olukord päris tõsine. Tagajärjed ulatuvad mõnest piinlikust Facebooki postitusest või e-mailist kuni reaalse identiteedi varguseni või rahast ilma jäämiseni. Kindlasti ei tasu mõelda, et roosade põskede ja tudiseva piimamannerguga tädi Maali jääb petturite radaritest välja. Reaalsuses pole palju vaja: kui Sul on interneti ühendusega arvuti, siis kuuludki juba automaatselt häkkerite sihtgruppi.

Uurime lähemalt, kuidas pettuseid ära tunda ja oma isiklikke andmeid kaitsta.

Millist sorti pettused hetkel ringi liiklevad?

Pettuste vältimise teekonnal on esimeseks peatuseks teadlikkus võimalikest levinud pettustest. See on nagu metsas käimine - kui tahad nõgeseid vältida, pead esmalt teadma, millised nad välja näevad ja kuidas neid ära tunda.

- jaapani keelest otsetõlkes „ üks kutsumine ja kõne kinni "töötab nii, et ohver leiab telefoniekraanilt vastamata kõne ning samale numbrile tagasi helistades suunatakse kõne lisanduva tasuga välismaa numbrile. Tulemusena peab helistaja hiljem kalli kõne ise kinni maksma.

ehk õngitsemine - Häkker on kalur, Sina oled aga kala. Kalal käiakse tavaliselt SMSi või e-maili teel. „Söödaks" on tavaliselt veebilink, telefoninumber või e-posti aadress. Helistades või klikates „sööda" peale, satud õnge ja ongi petturil kalal käidud.

Veateated ja viiruste „kaitse" - need on katsed Sind meelitada klikkama võlts-abilingile või helistama valenumbrile selliselt, et Sinu arvutis hüppab lahti lisaaken veateatega, mis võib tunduda nagu Sinu operatsioonisüsteemi või viirusetõrjetarkvara veateade. Veateatel võivad kasutusel olla ka usaldusväärse või tuntud veebisaitide logosid, et Sind klikkama julgustada. Sellistele teadetele klikates jõuad lõpuks kuritegijateni, kes Sulle valeteenust osutades Sind „päästma" hakkavad. Tulemusena kas varastatakse Sinu andmeid või küsitakse „teenuse" eest pärast tasu.

Äppidele erinevate lubade andmine - kui laed alla uue äpi ja lihtsalt ei jõua ära oodata, et seda juba kasutama hakata, siis tasub lähemalt uurida, milleks Sa täpsemalt luba oled andmas. Äpid võivad näiteks küsida luba Sinu telefoniga kõnede tegemiseks. Kui Sa oled selleks loa andnud, võib Sinu telefon hakata iseseisvalt helistama tasulistele numbritele, mille tulemuseks tekib Su rahakotti kiiresti auk.

International Revenue Sharing Fraud ehk IRSF - kõige tuntum pettus telekommunikatsiooni valdkonnas, kus petturid kasutavad operaatori võrku pääsemiseks ebaseaduslikke ressursse ja tekitavad n-ö liiklust tasuliste numbrite pakkujalt hangitud telefoninumbritele. See võib endaga kaasa tuua suuri kahjusid.

Kui oled sellistest pettustest varem kuulnud või isegi nendega kokku puutunud, siis tead, et tegemist on arenenud petturitega ning seega tasub oma andmete turvalisusse investeerida. Võtame eelnevast nimekirjast hetkel ühe levinuma pettuse - õngitsuskirjad - ja uurime, kuidas neid ära tunda.

Kuidas ära tunda õngitsuskirju?

Ma ei tea kedagi, kes ei teaks kedagi, kel ei oleks vähemalt ühte meiliaadressi. Valem on lihtne: on meiliaadress, on oht saada õngitsuskiri. Kui suudad taolise kirja ära tunda, on Sinu andmed turvalisemalt hoitud ja riskid ka maandatud.

Mida tasub jälgida, kui saad kahtlase kirja:

1. Mitteloetav või arusaamatu kirja saatja e-posti aadress

Ole ettevaatlik, kui e-mail on saadetud avalikust domeenist, sest ükski legitiimne organisatsioon ei saada e-maili aadressilt, mis lõppeb @gmail.com (isegi mitte Google!). Enamikel organisatsioonidel on enda e-posti domeen, nt Google'i kirjad lõppevad @google.com. Tea, et peaksid kirja koheselt kustutama, kui see on pärit arusaamatult ja ebaloogiliselt e-maili aadressilt, nt paypal@access-invoice-385.com.

2. Grammatilised kirjavead või veider sõnastus

Sageli tunned pettuse ära grammatikavigade järgi. Õngitsuskirju luues kasutavad petturid tihti õigekirjakontrolli või tõlkemasinat, mis annab neile kõik õiged sõnad, kuid mitte tingimata õiges kontekstis. Näiteks võid avastada, et ühel heal päeval on proua Aloisia Viktoria Eberhartinger Sulle kauni kirjakese valmis vorpinud:

Õngitsuskirjad sisaldavad nakatunud manuseid või linke, mida palutakse Sul alla laadida või mis suunavad Sind võltsitud veebisaidile. Selle eesmärgiks on saada ligipääs Sind puudutavale tundlikule infole nagu näiteks sisselogimisandmetele, krediitkaadi andmetele, telefoninumbritele, kontonumbritele jne. Tüüpiliselt tunned ära võltsingu, kui saadetakse manus, mille pealkirjaks on nt Arve.pdf. See aga ei tähenda, et võid edaspidi kõik vee- ja elektriarved jätta tasumata :)

Paljud õngituskirjad nõuavad, et tegutseksid koheselt, sest vastasel juhul on liiga hilja. Seda tehakse, sest tuntakse inimeste viivitamisharjumusi. Kui meile saadetakse midagi olulist, siis me tavaliselt „tegeleme sellega hiljem". Ja mida kauem meil aega on, seda suurem on võimalus, et paneme midagi kahtlast tähele. Kuid kiireloomulisust rõhutades on suurem võimalus, et tegutsed koheselt ja ilma liiga kaua mõtlemata. Netflix, Paypal, Spotify ja Windows on teenused, mida paljud meist kasutavad regulaarselt ja nende kontodega seonduvad probleemid põhjustaksid meile viivitamatuid ebamugavusi. Seega võime käituda hooletult ja õnge minna, kui meil palutakse nt Netflix'i andmeid uuendada.

Hirmutamine on samuti saanud petturite populaarseks taktikaks. Tead, et tegemist on pettusega, kui saad e-kirja, milles hoiatatakse nt „ Sinu konto koheselt sulgeda ". Reaalseid probleeme ei lahendata kunagi nii, et esimese sammuna kukutakse Su koheselt Su kontot sulgema - see on nii Sinu enda kui ka vastava ettevõtte huvides selline probleem lahendada, et saaksid teenust edasi nautida ja ettevõttele käivet tekitada.

Kui midagi kõlab liiga hea, et päris olla, siis ta ilmselt seda ka ongi. Tead, et tegemist on pettusega, kui Sulle lubatakse saata raha, kahtlasi kaalulangetavaid tooteid või loteriivõitu. Kindlasti tasub ka meenutada, kas oled üleüldse mingisuguses loosis viimasel ajal osalenud - kui mitte, siis tead kirja koheselt kustutada.

Kui kirjas palutakse Sul saata oma isiklikke andmeid, et võidusumma kätte saada, siis tead samuti, et tegemist on pettusega. Kellelgi ei ole õigust küsida Sinu isiklikke andmeid sellises formaadis - isegi mitte pankadel!

8. "It just doesn't look right'" ehk sisetunne, et midagi lihtsalt ei klapi

Kui Sul tekib vähimatki kahtlust, et tegemist võiks olla pettusega, siis kustuta e-kiri koheselt. Kui tegemist siiski ei ole pettusega ja keegi tõepoolest üritas Sinuga kontakti saada, siis võtab ta Sinuga ilmselt korduvalt ühendust. Kui mitte, siis ilmselt ei olnudki asi piisavalt oluline :)

Selliselt väldid Wangiri ohvriks langemist. Siinkohal kehtib samuti loogika, et reaalse kontaktisoovi puhul võtab inimene Sinuga uuesti ühendust. Kui peaksid mitu sellist kõne saama, siis teavita oma sideteenuse pakkujat, nt Tele2te.

Kuidas oma andmeid turvatuna hoida?

A ja O - turvaline parool

Hea parool ei ole parool, kuhu on paar numbrit lõppu lisatud. Eriti halb on kui paroolis sisalduvad numbrid on Sinu või Su kallima sünnikuupäev. Selliselt on parool Sinuga otseselt seotud ja seega lihtsamini tuvastatav. Kui tunned, et ei suuda välja mõelda piisavalt turvalist parooli, siis on võimalik kasutada 'i või (iOS kasutajate puhul) täiesti tasuta -i, mis genereerivad vajadusel uued ja tugevad paroolid ning salvestavad need turvaliselt, et saaksid järgmine kord neid muretult kasutada.

Mitmefaktoriline autentimine

Sisuliselt on tegemist olukorraga, kus Sulle kui arvutikasutajale antakse ligipääs veebisaidile või infole ainult pärast seda, kui oled kaks või enam lisanduvat tõendusfaktorit autentimismehhanismile esitanud ehk näiteks kinnitanud sisselogimisel ka SMSiga saadetud koodi telefonis või sisestanud automaatselt genereeritud koodi mõnest autentimisäpist, nt Authenticator. Mida rohkemate erinevate viisidega Sa end tuvastad ja kinnitad, seda väiksem tõenäosus on häkkeril sama teha.

Avalike Wi-Fi võrkude vältimine

Avalikes Wi-Fi võrkudes on oht, et häkkerid asetavad end Sinu ja ühenduspunkti vahele - lõppkokkuvõttes saadad kogu oma info veebisaidi asemel häkkerile. Kõige turvalisem valik on avalikke võrke pigem vältida ning oma telefoni kuumkoha ( hotspot) põhist internetti kasutada.

Väldi avalikes kohtades USB-juhtmega laadimist

Ilmselt tuleb selline kiusatus kõige rohkem peale hotellides, lennujaamades ja kohvikutes, kui telefon on tühjaks saamas ja kõik võimalikud laadimispesad kinni. Siingi tasub olla ettevaatlik: tundmatud laadimispordid võivad sisaldada ohtlikku pahavara. Asetades oma ühendatud telefoni avalikku USB auku, millesse on paigaldatud pahavara, saavad häkkerid kogu Sinu telefonis oleva info ilma sellest otsest jälge jätmata.

Regulaarne küpsiste kustutamine

Küpsis on väike tekstifail, mille veebisait salvestab Sinu arvutisse või mobiilseadmesse, kui Sa veebisaiti külastad. Lisaks sellele, et Sinu brauser töötab kiiremini, on ka väiksem tõenäosus saada õngitsuskirju, kuna Sinu veebitegevustest puudub jälg. Seega tasub igakuiselt oma brauseri settingute alt küpsised ja ka cache ära kustutada.

Turvatarkvara kasutamine

Kasutades turvatarkvara (nt AVG, Avast või Malwarebytes), väldid pahavara ja otseseid häkkerite poolseid rünnakuid, mis üritavad ligi pääseda Sinu isiklikule infole. Sellised abimehed aitavad Sul silma peal hoida igapäeva arvuti tegevustel, et saaksid muretult ringi surfata.

Lõppsõna

Loodetavasti said küberturvalisuse kohta midagi uut teada või värskendasid lihtsalt mälu. Kuna petturite loomingulisus areneb kiiresti, ei tasuks üllatuda kui juba homme potsatab Sinu postkasti täiesti uus ja usutav õngitsuskiri, mida Sa selleks sildistada veel ei oska. Soovitame Sul end regulaarselt kursis hoida ringlevate pettustega, sest meie lubame, et teeme sama!

P.S.Kas oled võimeline eristama päris kirja õngitsuskirjast? Pane end proovile: https://phishingquiz.withgoogle.com/

# data[].attributes.attachment_link.title
Puust ja punaseks: kuidas internetis mitte tünga saada?

# data[].attributes.attachment_link.description
Aastaid tagasi öeldi, et me liigume suunas, kus ei varastata mitte asju, vaid andmeid. Reaalsuskontroll: selline tulevik on täna kätte jõudnud. Veebipettused on laiemalt levinud kui kunagi varem. Kuidas end nende eest kaitsta? Kui Su andmed peaks Sinu teadmata võõra kätte langema, on olukord päris tõsine.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Võimalus on puhastada arvutist kümneid gigabaite. Kui kõvaketas on täitumise äärel, siis aitab ruumi juurdevõitmine oluliselt kiirendada Windowsi tööd.

5. Kasuta Windowsi enda või mõne tarkvaratootja hooldusprogrammi

Windowsil on olemas oma hooldusprogramm, mis aitab sülearvutit kiirendada ja ebavajalikke asju kustutada.

Tipi seadetes otsingusse " Maintenance " (Hooldus) ja avaneb Turbe- ja hooldussätete leht, kust saab panna arvuti automaatselt kontrollima end nii viiruste, pahavara kui hooldust vajavate tegevuste suhtes.

Kui automaatne hooldus pole sisse lülitatud, siis lülita see sisse. Mõnikord juhtub, et Windows ei leia vaba aega taustal hoolduse tegemiseks, kui oled kogu aeg arvutis. Kui lülitad arvuti ööseks välja, millal on tavaliselt vaikimisi hooldusaeg, siis võivad hooldustööd kuhjuda ja arvuti ei leia nende jaoks piisavalt vaba aega. Siis tee seda ise kohe käsitsi sealtsamast menüüst (Käivita hooldus) ja vaata, kas mõjub. Kui tead, et mingil ajal on arvuti sees, aga sa ei kasuta seda, siis Hoolduse seadetest saad määrata igapäevase kellaaja, millal hooldus käivitub. Kui käid näiteks kindlatel aegadel lõunal, võid panna lõunase aja hoolduseks.

Teine võimalus on hankida mõni vastav tarkvara, näiteks CCleaner, mis puhastab arvutit ise ja võib taustal töötades kõik vajalikud hooldustööd ära teha. Sealhulgas puhastab CCleaner ka veebilehitsejatesse kogunenud kasutud failid ja käib üle registrifailid, mida ise tavakasutaja teha ei oska.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
5 võimalust, kuidas oma sülearvuti kiiremaks saada | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Kui sülearvuti on liiga aeglaseks jäänud, siis on mõned nipid, mis võiksid aidata selle kiiremaks teha. Kui need ka ei aita, siis võib olla aeg oma riistvara uuendamiseks. 1. Vaata üle energiasäästu seaded Kui oled arvutiga peaaegu kogu aeg vooluvõrgus, siis ei pea kasutama energiasäästurežiimi, mis mõeldud tegelikult arvuti aku säästmiseks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Olenemata sellest, kas su telefon kasutab Androidi, iOS-i või mõnda vähem levinud operatsioonisüsteemi, on tänapäeval keeruline ette kujutada, kuidas me suutsime oma elu korraldada enne isikliku taskutelefoni omamist.

Viimasel ajal on sageli räägitud sellest, kui palju isiklikku teavet me jagame Google'ile, Apple'ile, Facebookile, TikTokile ja paljudele teistele mobiilirakendustele lihtsalt oma nutitelefoni kaasas kandes.

See isikliku info kogum, mille eest me tegelikult saame paljusid tasuta teenuseid, moodustub osaliselt meie endi, aga ka mõne ühise parameetri alusel valitud inimrühma andmetest. Nii näiteks jälgivad Google ja Apple Maps liiklusummikuid. Selles pole midagi uut. Nii saavad ka krediitkaardid ja lojaalsusprogrammid turul toimuva kohta infot.

Kuidas parandada digitaalset turvalisust, austades samal ajal inimeste põhiõigusi, kuidas leida tasakaal selles küsimuses? Artikkel vaatleb kaht peamist väljakutset sel teel.

Mobiiltelefon on palju enamat kui krediitkaart

Taskus olev võimas arvuti on midagi enamat kui aken pilveserverite pakutavate teenuste juurde. Telefon on andurite komplekt. Mikrofon ja kaamera on teada-tuntud funktsioonid, kuid see sisaldab ka GPS-i asukoha vastuvõtjat, kiirendusmõõturit ja güroskoopi liikumise mõõtmiseks ning muid täiustatud süsteeme. Kui kanname lisaks treeningvööd või nutikella, siis on ka nende seadmete andurid telefoniga ühendatud ja meie treeningandmed võidakse töötlemiseks üles laadida pilve.

Ja lõpuks, telefon on andmesidevõrku ühendatud peaaegu kõikjal, kuhu me läheme - olgu selleks ühenduseks siis wifi, 3G, 4G või nüüd ka 5G - ning telefoni ja võrkude vahelist interaktsiooni monitooritakse.

Kokkuvõttes kanname endaga kaasas oma elustiili salvestajat. See salvesti võib olla vajalik asitõend kriminaaluurimise käigus ja seepärast tehakse tööd selle nimel, et kalibreerida telefonides ja kaasaskantavates seadmetes olevaid andureid nii, et neid saaks kasutada kohtuekspertiisi tõendina - olenemata sellest, kas andureid kannavad kahtlustatavad või kannatanud. Uurimise all võib olla nii narkootiliste ainete omamine, teadmata kadunud isikud, kallaletungid kui ka mõrvad. Aeg, tegevused ja asukohad (või "millal, mis ja kus?") on kriminaalmenetluses kriitilise tähtsusega küsimused.

Tehnilised väljakutsed

Selliste andurite kalibreerimine on keeruline, kuna treeningseadmed on mõeldud sobima erinevatele inimestele ja seaded võivad kohanduda vastavalt kandja käitumisele. Logid võtavad tervisetegevuse statistika kokku tunni, päeva või nädala kaupa. Seadmeid on varasemalt katsetatud rühma sportlaste või vabatahtlike peal, kuid seda lähenemist on keeruline korrata ja see nõuab eetikaga kooskõlas olemist.

Lisaks on suuremaks probleemiks tehnoloogia kiire areng. Uusi tooteid tuuakse turule regulaarselt ja püsivara uuendamine võib olemasolevate seadmete käitumist muuta. See on inspireerinud teadlasi välja töötama kalibreerimisplatvormi ja -protokolle, et uusi ja uuendatud seadmeid saaks katsetes korduvalt kasutada.

Eksperimentaalne kalibreerimismeetod on aga pälvinud ka kriitikat, kuna loob ettekujutuse, et teemasse pühendatud uurijad saavad pöörduda seadme tootja poole ja nõuda selle toimimise tehnilisi kirjeldusi. Sellele arusaamale on kolm vastuargumenti.

Esiteks on anduri konfiguratsioon ja selle aluseks olev püsivara kaitstud intellektuaalomandi-õigustega ning see on ka tundlik äriline informatsioon, mis areneb kiiresti nii riistvara kui ka püsivara uuenduste näol. Teiseks on kaasaskantavad seadmed kavandatud muuks otstarbeks kui kohtuekspertiisiks (nt isiku tervise ja tervisliku seisundi jälgimiseks). Seetõttu ei paku esitatud info tõenäoliselt otseseid vastuseid kriminaalmenetluse seisukohast huvi pakkuvatele küsimustele. Ja kolmandaks, isegi täiuslike ja täielike disainilahenduste korral määravad seadme käitumise keskkonnastiimulid, mis jäävad sageli toote kavandamisel ja valideerimisel kasutatavatest eeldatavatest kasutusmudelitest välja.

Teadlaste töö standardiseerib telefoni ja kaasaskantavate tervisesensorite käitumise kalibreerimis- ja kataloogiseerimisprotsessi ning toetab konkreetse kuriteoga seotud seadme testimist ja liikumise taasesitamist.

Õiguslikud väljakutsed

Kõik see eeldab aga ligipääsu inimeste isiklikele andmetele, mis on seotud eraelu puutumatust, nõusolekut ja õiglust puudutavate küsimustega. Siin satub kaubanduse poliitika vastuollu riiklike seaduste ja isiku tahtega.

FBI ( Federal Bureau of Investigation) ja Apple'i vaheline kõrgetasemeline vaidlus aastatel 2015 ja 2016 seisnes katsetes sundida Apple'it abistama kriminaal- ja kohtumenetlejaid andmete kogumisel. Apple on tuntud selle poolest, et seisab õiguslikel, tehnilistel ja ärilistel kaalutlustel turvalisuse tagauste arendamise vastu. Apple'i tegevjuht Tim Cook on öelnud: "Me oleme võtnud kohustuse kaitsta teie andmeid ja teie privaatsust. Me ei tagane sellest vastutusest."

Austraalia näiteks on kehtestanud abistamise ja ligipääsu seaduse ( Assistance and Access Act), mille eesmärk on "suurendada Austraalia vastavate asutuste olemasolevat võimet teostada sihipärast, proportsionaalset ja sõltumatult kontrollitud jälitustegevust", kuid märgib ka, et "miski nendes õigusaktides ei nõua äriettevõtete krüpteeringute murdmist".

Tehnoloogiatööstusele teevad Austraalia seadused siiski muret, kuna ühe valitsuse küberturbemeetmete nõrgendamine tähendab, et krüpteerimistehnoloogiaid nõrgestatakse kõigi valitsuste ja organiseeritud kuritegevuse hüvanguks. Kasuks ei tulnud ka Austraalia toonase peaministri Malcolm Turnbulli poolt öeldu: "Matemaatikaseadused on väga kiiduväärsed, kuid ainus Austraalias kehtiv seadus on Austraalia seadustik."

Kahtlemata on olukordi, kus soovitakse krüpteerimisest loobuda. Krüpteerimisvõtmed ja paroolid võivad kaduda ja paroolid võivad ununeda, kaotades nii ligipääsu kallitele fotodele, olulistele kirjadele ja krüptorahale. Ja raskete kuritegude puhul võib õigeaegne ligipääs krüpteeritud teabele päästa inimelusid.

Samas on kummaline, et paljud inimesed peavad oma elektroonilist suhtlust pühaks, kuid jagavad hea meelega oma maja varuvõtit sõbrale või naabrile.

Tegevus selles vallas käib

Euroopas rahastab Horisont 2020 programm projekti FORMOBILE, mille eesmärk on uurida mobiiltelefonidest saadava tõendusmaterjali temaatikat alates kuriteopaigast kuni kohtuni, ja selle projekti teaduspõhisesse ekspertrühma kuulub ka käesoleva loo autor. Projekti missioon on luua täielik, kõiki etappe hõlmav kohtuekspertiisi uurimisahel, eesmärgiga parandada digitaalset ohutust ja turvalisust Euroopa Liidus, austades samal ajal inimeste põhiõigusi.

Eesti on tunnistatud internetivabaduselt üheks juhtivaks riigiks maailmas ning Eesti põhiseadus tagab õiguse saadetud või vastu võetud sõnumite konfidentsiaalsusele.

Kõrvalseisjana leian, et digitaalse valitsemise pragmaatiline ja läbipaistev lähenemine on värskendav, sest pinge inimeste privaatsuse ja teenuste tõhusa osutamise vahel on ilmne. See tähendab, et erinevalt paljudest teistest riikidest, nagu näiteks Austraalia, saab Eestis diskussioon privaatsuse ja krüpteerimise üle kujuneda läbimõelduks ja tasakaalukaks. Tasakaalu leidmine sel teemal on aga keeruline.
Artikli autor dr Matthew Sorell on Tallinna Tehnikaülikooli küberkriminalistika ja küberjulgeoleku keskuse töösse kaasatud professor digitaalse ekspertiisi alal ning Austraalia Adelaide'i ülikooli telekommunikatsiooni- ja multimeediatehnika õppejõud. Küberturvalisuse rubriigi eesmärk on tõsta lugejate teadlikkust selle valdkonna probleemidest ja edusammudest nii Eestis kui ka mujal. Artikliseeria avab teemat muu hulgas tehnoloogia, juhtimise, majanduse, teaduse, riigihalduse ja rahvusvaheliste suhete vaatenurgast.

# data[].attributes.attachment_link.title
Küberturvalisus. Mobiiltelefon kui sinu elustiili salvestaja

# data[].attributes.attachment_link.description
Olenemata sellest, kas su telefon kasutab Androidi, iOS-i või mõnda vähem levinud operatsioonisüsteemi, on tänapäeval keeruline ette kujutada, kuidas me suutsime oma elu korraldada enne isikliku taskutelefoni omamist. Viimasel ajal on sageli räägitud sellest, kui palju isiklikku teavet me jagame Google'ile, Apple'ile, Facebookile, TikTokile ja paljudele teistele mobiilirakendustele lihtsalt oma nutitelefoni kaasas kandes.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sotsiaalvõrgustikes edu saavutamine on ahvatlev, kuid enamikule kasutajatest tuleb see kätte mitte kuigi kergelt. Asjatundjad on leidnud selle raske, kuid magusa teekonna kergendamiseks erinevaid võtteid. Kui aga järgida selles artiklis toodud näpunäiteid, siis peaks progress olema märgatav.

Kui oma sugulaste ja sõprade käest saab laike ka Instas oma puhkusepilte jagades, siis laiema publiku kaasamiseks tuleb valida mingi teema, mis paljudele huvi pakuks. Olgu selleks siis näiteks kasvõi toidupildid. Ainult, et seda teemat pead sa hästi valdama, st pildid peavad olema ilusad ja huvipakkuvad. See on teel internetikuulsuse juurde ilmselt kõige keerulisem ning raskem.

Koosta endale väljapaistev tutvustus (bio)

Järgijad märkavad sinu enesetutvustust ja profiilipilti. Vali hoolikalt, et need oleksid ilusad, kuid eristuvad. Inimesed järgivad hea meelega huvitavaid ja originaalseid inimesi.

Hashtagid aitavad inimestel sinu postitusi üles leida. Neid kasutades jõuavad sinu postitused vähemalt kolm korda laiema sihtgrupini. Oluline on aga kasutada oma teemaga haakuvaid hashtag'e.

Järgijatega suhtlemine loob fännidega isikliku suhte. Suhtlemiseks võib kasutada kõiki kanaleid, alates sõnumitest kuni kommentaarideni. Igasugune suhtlemine tõstab sinu instakonto aktiivsust.

Püüa postitada igapäevaselt ja soovitavalt ka samal ajal. Kõige parem on postitada umbes kella kolmest kella üheksani, kui inimesed on oma nö põhitegevuselt vaikselt tagasi tõmbumas ning tõmbavad sotsiaalvõrgustikes hinge.

Ehkki suunamudijad tunduvad olevat kõrgel ja kaugel on nad täpselt samasugused inimesed nagu sina ning suhtlevad meelsasti, eriti veel kui teie teemad kattuvad. Nii võib sinu järgijaskond laieneda tema järgijatega ja vastupidi. Oma jõudusid ühendades on teil topeltlõbus ja ka loomingut on kahekordselt.

ehk Digitaat on digitaalsete lugude pajataja. "Nimi on vastavuses minu vanusega, pikaajaliste kogemustega erisuguse digikraamiga ning sooviga ning oskustega pajatada lugusid" muigab ta. Ta usub, et hea tehnika peab kohanema inimesega, mitte vastupidi ehk intuitiivsus ennekõige - olgu siis tegu kasutajaliidese või disainiga. "Less is more," ütleb ta - efektiivsus ja säästlikkus on elementaarsed nii visuaalselt kui ka teostuslikult, st masin/aparaat võiks teha väiksema ressursiga enamat. Samuti soovitab ta, et töötavat asja parandada ei maksa. Oma argielus ei saa Digitaat üle ega ümber wifist ja 4G andmesidest, nutitelefonist iPhone ega ka digifotograafiast: "Ehk siis hetkel Sony RX100 II," loetleb ta kasulikke ja vajalikke tehnoloogiaid. "Kuigi olevikust ei saa rääkida minevikus, siis minu jaoks algas digimaailma avastamine ilmselt hetkest, kui müüsin maha oma HTC Desire HD ja soetasin omale esimese 5-tollise ekraaniga nutitelefoni Dell Streak 5. See oli moment, kus ma n-ö tavatarbija rollist siirdusin friigi-digimaailma," meenutab ta. "Igasugust tarkust on hea levitada," näeb ta endal olulist rolli. "Digitarkus on aga kaasaegne tarkuse vorm, millest paljud minu eakaaslased kipuvad ilma jääma. Teisi aidata ongi hea."

# data[].attributes.attachment_link.title
6 trikki, kuidas Instagramis edukam olla - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Sotsiaalvõrgustikes edu saavutamine on ahvatlev, kuid enamikule kasutajatest tuleb see kätte mitte kuigi kergelt. Asjatundjad on leidnud selle raske, kuid magusa teekonna kergendamiseks erinevaid võtteid. Kui aga järgida selles artiklis toodud näpunäiteid, siis peaks progress olema märgatav. Vali enda jaoks sobiv teema Kui oma sugulaste ja sõprade käest saab laike ka Instas oma puhkusepilte...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Küberturbeettevõtte CybExer eksperdid selgitasid täna Tallinnas, kui lihtsate võtetega on kurjategijail võimalik hankida inimeste paroole ja muid andmeid nende seadmetest.

Nimelt saavad kurjategijad luua suvalises asukohas WiFi-võrke, millele pannakse usaldust tekitav nimi ja paroolivaba sissepääs. Kusjuures nimi valitakse selline, et see ilmuks saadaolevate võrkude nimekirjas esimeste sekka - vajadusel pannakse selleks võrgu nime ette tühik.

Edasi tekitavad nad vahelehe, milles kasutajal palutakse siseneda oma sotsiaalmeedia konto andmetega. Samal ajal salvestatakse aga kõik klahvivajutused, mida ohver sellele lehele sisestab.

Nii lihtsa võttega saavadki kurjategijad kätte WiFi võrguga liitunud kasutajate andmed.

Viimase aastaga on Eesti ettevõtted küberpettustega kaotanud vähemalt miljon eurot. Suurema mõjuga intsidentideks on seejuures arvepettused ja lunavararünnakud. Eriti teravalt puudutab probleem mikro- ja väikeettevõtteid (kuni 50 töötajat), mis moodustavad 98% kõigist Eesti ettevõtetest. Statistika näitab, et mida pisem on ettevõte, seda vähem tähelepanu küberturvalisusele pööratakse, kuid küberrünnakute eest pole kaitstud ükski ettevõte.

VIDEO | Kui lihtne on häkkida kohvikutäie inimeste seadmetesse

Veetemperatuurid
Allikas: G4S Rannavalve

# data[].attributes.attachment_link.title
VIDEO | Kui lihtne on häkkida kohvikutäie inimeste seadmetesse

# data[].attributes.attachment_link.description
Küberturbeettevõtte CybExer eksperdid selgitasid täna Tallinnas, kui lihtsate võtetega on kurjategijail võimalik hankida inimeste paroole ja muid andmeid nende seadmetest. Nimelt saavad kurjategijad luua suvalises asukohas WiFi-võrke, millele pannakse usaldust tekitav nimi ja paroolivaba sissepääs. Kusjuures nimi valitakse selline, et see ilmuks saadaolevate võrkude nimekirjas esimeste sekka - vajadusel pannakse selleks võrgu nime ette tühik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Google Chrome on juba aastaid üks maailma populaarsemaid veebilehitsejaid ning seda põhjusega. Laialdased võimalused, kasutusmugavus ning kõige erinevamatele vajadustele vastavad veebilehitseja laiendused on teinud Chrome'ist veebilehitsejate kroonimata kuninga.

Paraku kaasnevad võimalustega ka ohud ning pealtnäha kasuliku või lõbusa brauserilaienduse nahas võib peituda hoopis pahatahtlik kurikael, kes kasutaja andmeid varastab või tüütuid reklaame arvuti või nutiseadme ekraanile toob.

Maailma ühe suurima IT-firma Cisco tütarfirma Duo Security on peale põhjalikke uuringuid tuvastanud vähemalt 70 erinevat laiendust, mis käituvad kahtlaselt ning on soovitav laienduste hulgast koheselt eemaldada.

Ad offers firmalt Froovr

Ads firmalt MapsVoyage

Advertisement Offers firmalt QuizKicks

Advertisements firmalt ArcadeYum

Advertisements firmalt MapsScout

Advertisements firmalt QuizDiamond

Advertising firmalt MapsFrontier

Advertising firmalt MapsPilot

Advertising Offers firmalt FreeWeatherApp

Advertising Offers firmalt MapsPilot

Advertising Offers firmalt MapsVoyage

Advertisment Offers firmalt GameDaddio

ArcadeCookie Offers

ArcadeFrontier Ads

ClassifiedsNearMe Promos

ClassifiedsNearMe Promos

CouponRockstar Offers

CrushArcade Ads

DearQuiz Advertising

DeluxeQuiz Advertising

EarthViewDirections Promotions

EasyToolOnline Promos

EasyToolOnline Promos

ExpressDirections Ads

ExpressDirections Promos

ExpressDirections Promos

FreeWeatherApp Advertisement Offers

FreeWeatherApp Promos

FreeWeatherApp Promotions

GameDaddio Marketing

GamesChill Ads

GameZooks Advertisements

GoFreeRadio Promos

GreatArcadeHits Ads

JumboQuiz Advertising

LoveTestPro Ad Offers

MapsFrontier Advertisement Offers

MapsFrontier Advertisements

MapsFrontier Advertising

MapsFrontier Advertising Offers

MapsFrontier Promos

MapsPilot Ad Offers

MapsScout Advertising Offers

MapsTrek Offers

MapsTrek Promos

MapsTrek Promos

MapsTrek Promotions

MapsVoyage Ads

MapsVoyage Advertising

MapsVoyage Promotions

Offers firmalt MapsFrontier

Offers firmalt MapsScout

PackageTrak Promos

PackageTrak Promos

PackageTrak Promos

PackTrackPlus Promos

PackTrackPlus Promotions

PackTrackPlus Promotions

PackTrackPlus Promotions

PlayPopGames Ads

PlayThunder Offers

PlayZiz Advertisements

ProMediaConverter Promotions

QuickNewsPlus Promos

QuizFlavor Advertising

QuizPremium Advertisements

RecipeAlly Promos

SuperSimpleTools Promos

SuperSimpleTools Promos

YoYoQuiz Advertisements

YoYoQuiz Promotion

Lisaks võiks veel kõrva taha panna tarkuse, et enne uute laienduste lisamist oma veebilehitsejale tasub teha väikest eeltööd, lugeda selle laienduse arvustusi või lihtsalt guugeldada, et laienduse taustast paremat pilti ette saada.

ehk Digitaat on digitaalsete lugude pajataja. "Nimi on vastavuses minu vanusega, pikaajaliste kogemustega erisuguse digikraamiga ning sooviga ning oskustega pajatada lugusid" muigab ta. Ta usub, et hea tehnika peab kohanema inimesega, mitte vastupidi ehk intuitiivsus ennekõige - olgu siis tegu kasutajaliidese või disainiga. "Less is more," ütleb ta - efektiivsus ja säästlikkus on elementaarsed nii visuaalselt kui ka teostuslikult, st masin/aparaat võiks teha väiksema ressursiga enamat. Samuti soovitab ta, et töötavat asja parandada ei maksa. Oma argielus ei saa Digitaat üle ega ümber wifist ja 4G andmesidest, nutitelefonist iPhone ega ka digifotograafiast: "Ehk siis hetkel Sony RX100 II," loetleb ta kasulikke ja vajalikke tehnoloogiaid. "Kuigi olevikust ei saa rääkida minevikus, siis minu jaoks algas digimaailma avastamine ilmselt hetkest, kui müüsin maha oma HTC Desire HD ja soetasin omale esimese 5-tollise ekraaniga nutitelefoni Dell Streak 5. See oli moment, kus ma n-ö tavatarbija rollist siirdusin friigi-digimaailma," meenutab ta. "Igasugust tarkust on hea levitada," näeb ta endal olulist rolli. "Digitarkus on aga kaasaegne tarkuse vorm, millest paljud minu eakaaslased kipuvad ilma jääma. Teisi aidata ongi hea."

# data[].attributes.attachment_link.title
Eemalda need kahjulikud Google Chrome'i laiendused - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Google Chrome on juba aastaid üks maailma populaarsemaid veebilehitsejaid ning seda põhjusega. Laialdased võimalused, kasutusmugavus ning kõige erinevamatele vajadustele vastavad veebilehitseja laiendused on teinud Chrome'ist veebilehitsejate kroonimata kuninga. Paraku kaasnevad võimalustega ka ohud ning pealtnäha kasuliku või lõbusa brauserilaienduse nahas võib peituda hoopis pahatahtlik kurikael, kes kasutaja andmeid varastab või tüütuid reklaame arvuti või...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Rubriiki toetab

Räägitakse, et üks pilt ütleb rohkem kui tuhat sõna. Aga mõnikord tahaks korraga rohkem näidata kui ühte pilti ja siis tulevad appi erinevad tööriistad, millega mitut pilti üheks liita või kollaaž nendest teha. PhotoJoiner just seda võimaldabki.

Tegu on veebipõhise rakendusega, mida saab kasutada igas veebilehitseijas. Siit leiab mitmeid võimalusi: nagu juba öeldud, saab pilte omavahel kokku liita ja neist kollaaže koostada, kuid lisaks sellele on võimalik vajadusel enne ka olemasolevaid pilte töödelda ja salvestada.

Piltide liitmiseks mõeldud tööriist Stitch photos on lihtsa ja loogilise kasutajaliidesega. Siit saab valida fotode arvu, mida soovitakse kokku omavahel liita ning kas need peaksid asetsema horisontaalselt või vertikaalselt. Algset pildimaterjali saab vajadusel ka nihutada ning salvestamiseks erinevaid suurusi valida.

# data[].attributes.attachment_link.title
Selle tööriistaga saad lihtsa vaevaga mitu pilti üheks liita | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Räägitakse, et üks pilt ütleb rohkem kui tuhat sõna. Aga mõnikord tahaks korraga rohkem näidata kui ühte pilti ja siis tulevad appi erinevad tööriistad, millega mitut pilti üheks liita või kollaaž nendest teha. PhotoJoiner just seda võimaldabki. Tegu on veebipõhise rakendusega, mida saab kasutada igas veebilehitseijas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Telefonid arenevad tänapäeval sedavõrd kiiresti, et varem või hiljem tekib majapidamisse nutitelefon või -tahvel, mille edasimüümine ei vääri vaeva, samas aga puudub sellel igasugune funktsioon. Samas ei pruugi tublisti tööd rabanud nutitelefon jääda sahtlisse tolmu koguma või lastele mängida. Sellest saab väga väikese vaevaga teha igati korraliku turvakaamera.

Sissejuhatuseks tuleb vanasse telefoni tõmmata rakendus Presence, mis on täiesti tasuta saadaval nii Androidi kui ka iOS-i jaoks. Seejärel tuleb see installida ka telefoni, mis igapäevaselt kasutuses on. Tegelikult võivad selle rakenduse enda telefoni installida kasvõi kõik perekonnaliikmed, kes kaamera üle kontrolli soovivad. Seadmete häälestamine nõuab kerget inglise keele oskust, kuid rakendus on tervikuna piisavalt intuitiivne ja midagi keerulist seal pole.

Rakendus muudab telefoni või tahvli täisfunktsionaalseks turvakaameraks, mis näiteks reageerib liikumisele oma nö valvepiirkonnas ning annab sellest kasutajale sõnumiga teada. Juhul, kui ruumides on pime, siis saab eemalt sisse lülitada telefoni taskulambivalguse. Telefoni saab panna ka toimuvat salvestama, kuid salvestusruumi pole kuigi palju, kõigest 50 Mb. Kui on vajadus suurema salvestusmahu järele, siis saab sedagi aga umbes 5 eurose kuutasuga Pro-paketiga. Pro-pakett võimaldab lisaks 5 Gb salvesturuumile veel muidki finesse nagu liikumisanduri peenhäälestus ja muu. Kokkuvõttes saab Presence-rakenduse ja vana telefoni abil endale teha ise suhteliselt lihtsalt ja soodsalt koduse turvasüsteemi, sest rakendusse võib lisada ja oma telefoniga niimoodi ühendada ka erinevaid nutisensoreid ja -lüliteid, valgusteid jms

ehk Digitaat on digitaalsete lugude pajataja. "Nimi on vastavuses minu vanusega, pikaajaliste kogemustega erisuguse digikraamiga ning sooviga ning oskustega pajatada lugusid" muigab ta. Ta usub, et hea tehnika peab kohanema inimesega, mitte vastupidi ehk intuitiivsus ennekõige - olgu siis tegu kasutajaliidese või disainiga. "Less is more," ütleb ta - efektiivsus ja säästlikkus on elementaarsed nii visuaalselt kui ka teostuslikult, st masin/aparaat võiks teha väiksema ressursiga enamat. Samuti soovitab ta, et töötavat asja parandada ei maksa. Oma argielus ei saa Digitaat üle ega ümber wifist ja 4G andmesidest, nutitelefonist iPhone ega ka digifotograafiast: "Ehk siis hetkel Sony RX100 II," loetleb ta kasulikke ja vajalikke tehnoloogiaid. "Kuigi olevikust ei saa rääkida minevikus, siis minu jaoks algas digimaailma avastamine ilmselt hetkest, kui müüsin maha oma HTC Desire HD ja soetasin omale esimese 5-tollise ekraaniga nutitelefoni Dell Streak 5. See oli moment, kus ma n-ö tavatarbija rollist siirdusin friigi-digimaailma," meenutab ta. "Igasugust tarkust on hea levitada," näeb ta endal olulist rolli. "Digitarkus on aga kaasaegne tarkuse vorm, millest paljud minu eakaaslased kipuvad ilma jääma. Teisi aidata ongi hea."

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas vanast nutitelefonist valvekaamera teha? - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Telefonid arenevad tänapäeval sedavõrd kiiresti, et varem või hiljem tekib majapidamisse nutitelefon või -tahvel, mille edasimüümine ei vääri vaeva, samas aga puudub sellel igasugune funktsioon. Samas ei pruugi tublisti tööd rabanud nutitelefon jääda sahtlisse tolmu koguma või lastele mängida. Sellest saab väga väikese vaevaga teha igati korraliku turvakaamera.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
digitaliseerimine

Tegelen miniDV, Hi8, Video8, Digital8, VHS ja VHS-C videokassettidel oleva videomaterjali digitaliseerimisega, mille tulemusena Teie aastakümnete tagused kallid mälestused saavad taaselustatud.

VHS kassettide digitaliseerimiseks kasutan LogiLink-i USB audio ja video adapterit VG0001A. MiniDV kassettidel oleva analoogvideo digitaliseerin läbi Sony Handycam DCR-HC96E videokaamera FireWire (IEEE 1394) andmesideliidese. 8 mm laiuse lindiga videokassetide digitaliseerimisel on kasutusel Sony DCR-TRV238E .

# data[].attributes.attachment_link.description
Fotograafi teenus Osutan fotograafi teenust ja rahuldan Teie vajadusi toote-, interjööri-, kinnisvara- ja reklaamfotode järele. Pildistan samuti erinevaid üritusi ja sündmuseid ning teen portreefotosid. Oma töö tegemiseks kasutan Nikon D750 täiskaaderkaamerat erinevate objektiividega (10 mm lainurk objektiivist kuni 200mm teleobjektiivini). [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ministri hinnangul on tegu ka ehituslikus mõttes väga kaasaaegse ja energiatõhusa hoonega. "Andmekeskus ei tähenda ainult kõledaid serveriruume, vaid ka kontori- ja koosolekuruume. MCF andmekeskus näitab oma hästi läbimõeldud komplekslahendusega loodetavasti eeskuju ka teistele," ütles Karu.

Andmesidekeskuse rajaja, MCF Estonia juhi Kert Everti sõnul on keskuse peamised kliendid suuri andmemahte kasutavad ettevõtted - IT, telekomi ja finantsasutused. "Andmekeskust saab võrrelda pangaga - kui inimesed hoiavad pangas raha, siis meie hoiame andmeid," ütles Evert.

Kert Everti kinnitusel on andmekeskust planeeritud viis aastat ning tegemist on esimese omalaadsega Eestis, mille kogu arendus on tehtud just ja ainult andmekeskuse rajamise nõudeid arvestades.

"Valisime asukoha Harku ja Saue valla piiril välja väga hoolikalt, lähtudes turvalisusest, olemasolevatest andmeside- ja energiaühendustest ning heast logistikast sadama, lennujaama ja kesklinnaga," rääkis Evert.

Andmekeskuse juurest jooksevad läbi kõigi suuremate sideoperaatorite ning ka riigi andmesideühendused Eesti ja Euroopa linnade vahel. Energiakindluse tagamiseks asub andmekeskus otse Eleringi alajaama kõrval, olles ühendatud ka Estlink kaabliga. Kolmanda energiakindluse kihi tagavad diiselgeneraatorid 200 000-liitrise kütusevaruga.

Baltimaade suurim andmekeskus valmib kolmes etapis. Esimene, 30 miljonit eurot maksev etapp hõlmab kolmekorruselist 14 500 ruutmeetri suurust hoonet, mis valmib 2021. aasta esimeses kvartalis. Sauel asuvale krundile on planeeritud veel kaks sama suurt laiendust. Kokku mahutab andmekeskuse esimene etapp kuni 1100 seadmekappi 45 000 serveriga ning täismahus kompleks 3300 seadmekappi 135 000 serveriga.

# data[].attributes.attachment_link.title
IT-minister Kaimar Karu käivitas Balti suurima andmekeskuse ehituse | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Väliskaubandus- ja infotehnoloogiaminister Kaimar Karu avas Saue valda kerkiva MCF andmekeskuse esimese etapi ehituse. Kolmes järgus rajatav andmesidekeskus maksab kokku 100 miljonit eurot. Minister Kaimar Karu sõnul on rajatav andmesidekeskus riigi tasemel oluline projekt, mis annab nii kohalikele idufirmadele kui ka globaalsetele suurfirmadele võimaluse end Eestis turvaliselt sisse seada.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Advokaadibüroo TRINITI - teeb teisiti ja teeb ära!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kaameraid võib kohata pea igal tänavanurgal, hoone sissepääsude juures ja ka siseruumides, ning oleme nende olemasoluga suuresti harjunud. Ometi on kaamerate kasutamine õiguslikult rohkem ja täpsemalt reguleeritud, kui ehk esmapilgul aimata võiks. Õigusliku regulatsiooni osas tuleb pöörduda nüüdseks juba enam kui aasta kohaldunud Euroopa Liidu andmekaitse üldmääruse poole, mis on inglise keeles tuntud kui GDPR . Eesti keeles kasutatakse lühendit . Arvestades, et detailideni määrus kaamerate kasutamist ei reguleeri, siis tuleb teada, milline on IKÜMi reeglite tõlgendamise praktika.

Mõtle läbi kaamerate nurk ja hulk

Ettevõtjal tuleb läbi mõelda, kui palju ning millise nurga alla kaamerad paigaldada . Kaamerad, mida reaalselt ei kasutata, kuid mis jätkavad salvestamist, tuleks eemaldada. Filmida ei tohi ka osaliselt ala, mille salvestamiseks ei ole konkreetset vajadust. Näiteks on Austrias saanud 5280 eurot trahvi ettevõte, mis ei suutnud põhjendada, miks oli ettevõttel vajadus filmida ka peaukse ees olevat kõnniteed. Austrias tehtud trahv on Eesti kontekstis relevantne, kuivõrd regulatsioon ( s.o GDPR ) , mille alusel trahv määrati , kehtib ka Eestis.

Ära kasuta valvekaameratega salvestamise õigusliku alusena nõusolekut

Nõusoleku küsimine ei ole kuldvõtmekeseks, mis lubab ettevõtjal vabalt kaameraid kasutada, s.t ettevõttel ei maksa loota, et kui on kaamerate kasutamiseks võtnud töötajatelt nõusoleku, siis rohkem selle teema peale mõtlema ei pea. Nimelt esiteks on nõusolekut alati võimalik tagasi võtta ning reeglina ei ole kaamerad paigaldatud ettevõttesse nii, et neid on võimalik konkreetse töötaja suhtes välja lülitada. Teiseks ei loeta töösuhtes võetud nõusolekut reeglina ka vabatahtlikuks ja seda eriti olukorras, kus tööandja kaamerate kasutamiseks võetud nõusolekut töötajatel tagasi võtta ei võimalda.

Kaamerate kasutamise õiguslikuks aluseks on õigustatud huvi. See eeldab, et ettevõtja on enne kaamerate paigaldamist kaalunud kaamerate vajadust ning pannud oma argumendid kaamerate kasutamise osas ka kirja.

Teavita kaamera olemasolust

Näeme enda ümber küll kaameratest teavitavaid kleepse, kuid viimasest enam üksi ei piisa. Uute juhiste järgi tuleb ettevõttel lisaks kleepsule teavitusse juurde märkida, kes filmi mist läbi viib, kuidas selle ettevõttega ühendust saa b ja millised on nende inimeste õigused, kes jäävad kaamera vaate välja. Seega hakkame aina rohkem enda ümber nägema ka põhjalikke teavitusi sellest, kes konkreetselt videosalvestamist läbi viib. Salajane salvestamine on üldreeglina keelatud .

Ära paiguta kaamerat töötajate puhkealale

Teatud alal ja ruumides eeldab töötaja ja üldse igaüks meist, et seal kunagi kaamera neid ei filmi. Kõige äärmuslikumaks näiteks on tualettruumid, kus filmimine on lubamatu. Lisaks ei tohiks ettevõte paigutata kaamerat ka töötajate puhkealale. Töötajal peab olema võimalus olla privaatselt ning ilma tundeta, et teda võib keegi „suur vend" kaamerasilma vahendusel vaadata.

Kokkuvõttes soovitan igal ettevõtjal läbi mõelda kogu oma kaamerate kasutamise kord ning teha korrektuure, kas kaamera nurga muutmisega, teatud kaamerate eemaldamisega või ka õigusliku dokumentatsiooni täiendamisega.

# data[].attributes.attachment_link.title
Neli nõuannet seaduskuulekale ettevõtjale kaamerate kasutamiseks - Advokaadibüroo TRINITI - teeb teisiti ja teeb ära!

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaameraid võib kohata pea igal tänavanurgal, hoone sissepääsude juures ja ka siseruumides, ning oleme nende olemasoluga suuresti harjunud. Ometi on kaamerate kasutamine õiguslikult rohkem ja täpsemalt reguleeritud, kui ehk esmapilgul aimata võiks. Õigusliku regulatsiooni osas tuleb pöörduda nüüdseks juba enam kui aasta kohaldunud Euroopa Liidu andmekaitse üldmääruse poole, mis on inglise keeles tuntud kui GDPR.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
3 min lugemist

Millised on paberdokumentidest loobumise riskid, kirjutab avaliku halduse doktor Raivo Linnas.

Praegu veel ei ole võimalik tõsikindlalt prognoosida teadussaavutuste ja tehnoloogia arengu kogu mõju meie elukorraldusele, tegevusele ja heaolule. Tehnoloogia edendab ja toetab töö- ja eraelu, kuid põhjustab ka häireid meie elukorralduses ja ühiskonna toimimises, näiteks küberründeid. Tehnoloogia arengut ei peata ega polegi vaja peatada. Meile meeldib avaliku halduse lihtsus, kiirus, efektiivsus ja liberaalsus. Aga just praegu on viimane aeg küsida, kui sügavat digiriiki me taluda tahame?

Eestis on digiühiskond jõudmas juba staadiumisse, kus oleme kohati ületamas riski mõistlikku piiri. Meie üldine digiedulugu on hääbumas, kuid on haldusmenetlusi, kus haldusakti andmine või toimingu sooritamine on juba täielikult digiteeritud. Näiteks politsei- ja piirivalveamet väljastab füüsiliste isikute relva- ja relvasoetamislube ainult digitaalselt. Kusjuures PPA ei väljasta paberil lube enam ka isiku nõudmisel.

Ka sünni- ja surmatõendite väljastamine on digiteeritud, kuid avaldaja soovil väljastatakse talle ka paberil tõend. Toimivad e-kinnistusraamat ja e-kataster. Registrite ja Infosüsteemide Keskus ja maa-amet ei väljasta enam õigustähendusega paberdokumente, kuid peavad tagama kannete aluseks olevate algdokumentide kättesaadavuse ja säilimise. Risk on maandatud, kuid vajaliku õiendi saamine keerukas, tülikas ja aega nõudev lisategevus.

Igale inimesele on väga tähtsad dokumendid sünni-, abielu- ja surmatõend; haridustaseme, kutse- ja erialatunnistus; kinnistusraamatu ja maakatastri tõend/õiend; tööstaaži tõendav dokument ja relvaluba. Võib olla, et ka mõni teine dokument. Neid dokumente on vaja selleks, et isikul säiliks võimalus tõendada oma seisundit või omandi kuuluvust ise ja lisatoiminguid tegemata kohe, kui selleks on vajadus.

# data[].attributes.attachment_link.title
Raivo Linnas: kui sügavat digiriiki tahame taluda?

# data[].attributes.attachment_link.description
3 min lugemist Millised on paberdokumentidest loobumise riskid, kirjutab avaliku halduse doktor Raivo Linnas. Praegu veel ei ole võimalik tõsikindlalt prognoosida teadussaavutuste ja tehnoloogia arengu kogu mõju meie elukorraldusele, tegevusele ja heaolule. Tehnoloogia edendab ja toetab töö- ja eraelu, kuid põhjustab ka häireid meie elukorralduses ja ühiskonna toimimises, näiteks küberründeid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samuti saab saidilt nõu, kuidas tunda ära õngitsuskirju või taastada ligipääs oma isiklikele kontodele.

Keskkriminaalpolitsei küberkuritegude büroo juht Oskar Gross rääkis, et kübermaailm on osa igapäevast ning paratamatult käivad sellega kaasas ka küberkuriteod. "Küberuumis asuvad meie isiklikud, aga ka tundlikud andmed, mis on ahvatlevad kurjategijatele ning kuriteo ohvriks sattudes on tähtis sellest teada anda. Politsei poole pöördumine ei tule võib-olla esimesena mõttesse. Värske veebileht aitab kiiresti ja mugavalt infot edastada. Mida mugavam on viis kuriteost teada anda, seda rohkem infot toime pandud kuritegude kohta ka same," rääkis Gross.

Arvuti- ja küberkuritegude puhul on uurijal vaja teada detaile, mille edastamise peale inimesed kohe ei pruugi tulla. "Kodulehel on erinevad stsenaariumid ning palume inimestel vastata määratud küsimustele ja kirjeldada oma tegevusi. Näiteks saab meid teavitada, kui olete saanud kahtlase e-kirja, konto on võõra inimese poolt üle võetud või veebilehte on rünnatud," kirjeldas Gross mõningaid stsenaariume ning lisas, et lehe kaudu saab politseile edastada ka vihje. "Samuti pakume veebilehel ennetavaid nõuandeid, kuidas vältida ohvriks langemist kui ka informatsiooni, kuidas käituda kui juba oled ohvriks langenud," lisas Gross.

Riigi Infosüsteemi Ameti (RIA) küberintsidentide käsitlemise osakonna CERT-EE juhi Tõnu Tammeri sõnul on probleemiks just info nappus või info edastamise kiirus. "Me teame teiste riikide näitel ning ka omast kogemusest, et küberruumis toimetatakse üha agaramalt ka halbade kavatsustega, kuid info juhtunust ei jõua alati nendesse riigiametitesse, kes saavad midagi ära teha. Kurjategijad ja petturid muutuvad netis aina vilunumaks ja nende plaani läbi hammustada pole enam nii lihtne. Seepärast ongi cyber.politsei.ee lehekülg hea koht, mille kaudu saab lihtsa vaevaga juhtunust märgi maha jätta nii politseile kui ka Riigi Infosüsteemi Ametile," ütles Tammer. "Koostöös kogutud andmetega saame paremini ette tervikpildi Eesti küberruumis toimuvast ning seeläbi ära hoida või hoiatada, kui levivad uut tüüpi pettused ja kuriteod," lisas Tammer.

Edastatud informatsioon aitab politseil luua ülevaadet digitaalmaailmas toimuvast ja lisaks küberkuriteo ohvriks langenud inimese aitamisele võimaldab info teisi inimesi küberkuritegude eest kaitsta. See võib tähendada partneritega koostööd avalikkuse teavitamisel uutest kuriteoskeemidest, aga samuti aidata kaasa juhtumite uurimisele. Laekunud teadete põhjal on juhtumeid ka lihtsam omavahel seostada ning saada kurjategijate tegevuse kohta parem ülevaade.

Loodud koduleht on leitav veebiaadressilt https://cyber.politsei.ee/ ning selle loomisele aitas kaasa Riigi Infosüsteemi Amet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Samuti saab saidilt nõu, kuidas tunda ära õngitsuskirju või taastada ligipääs oma isiklikele kontodele. Keskkriminaalpolitsei küberkuritegude büroo juht Oskar Gross rääkis, et kübermaailm on osa igapäevast ning paratamatult käivad sellega kaasas ka küberkuriteod. "Küberuumis asuvad meie isiklikud, aga ka tundlikud andmed, mis on ahvatlevad kurjategijatele ning kuriteo ohvriks sattudes on tähtis sellest teada anda.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uuringu käigus analüüsiti, kuidas vastab filmi hetkeline populaarsus selle kohta leviva pahavara hulgale. Kõige populaarsemaks filmiks oli küberkurjategijate seas "Jokker" 304 maskeeritud pahavara failiga. Teisel kohal järgnes "1917" (215 faili) ja kolmandaks Martin Scorsese "Iirlane" (179 faili).

Samuti leiti, et kõige enam pahavara jõuab liikvele filmi kolmanda või neljanda linastusnädala jooksul, kuigi osasid faile jagati juba enne filmi esilinastumist.

Populaarsete filmidena maskeeritud pahavara otsa sattumise vältimiseks soovitab Kaspersky jälgida allalaaditava faili faililaiendit - usaldusväärsest kohast alla laetud filmifail peaks lõppema .avi, .mkv, .mp4 või mõne muu video formaadiga, kindlasti mitte .exe-ga.

Kontrollima peaks ka veebilehe autentsust. "Ära külasta veebilehti filmi vaatamiseks, enne kui sa pole kindel, et tegu on legitiimse veebilehega, mis algab https-iga," seisab Kaspersky raportis. Mõistagi soovitab ettevõte ka korralikku viirusetõrjet kasutada.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Oscarite ajal levib internetis hulgaliselt tasuta filmideks maskeeritud pahavara | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Tuntud viirusetõrje ja küberturve ettevõte Kaspersky leidis sadu veebisaite, mis pakuvad pealtnäha tasuta tänavuste Oscaritele nomineeritud filmide allalaadimist, kuid sisaldavad tegelikult pahavara. Kokku leiti 20 veebilehte, mille eesmärgiks oli kasutajate krediidi- ja isiklike andmete varastamine. Lisaks sellele leiti 925 pahavara sisaldavad faili, mida esitleti kasutajatele tasuta filmidena, et saada inimesi faile alla laadima.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lavastus loodi VAT Teatri ja BCS Koolituse koostöös projekti "Teater Internetist" raames ja jutustab noortest, kes avastavad, kui seotud ja samas erinevad on virtuaal- ja reaalmaailma põimunud probleemid ning kui võrdselt palju on ohte ja võimalusi meie elu lahutamatuks osaks saanud internetikeskkonnas.

Autor: Kristiina Jalasto (Tallinna Linnateater)
Lavastaja: Margo Teder
Kunstnik: 	Iir Hermeliin
Helilooja: Jarek Kasar
Osades: 	Katariina Ratasepp, Kristiina-Hortensia Port, Ago Soots, Meelis Põdersoo ja Martin Kõiv (Teater Vanemuine)
 © Kõik õigused kaitstud
www.netissündinud.ee
Projekti „Teater Internetis“  kutsus ellu Vaata Maailma Sihtasutus. Projekti toetavad Euroopa Regionaalarengu Fond, Swedbank, Baltic Computer Systems, Lastekaitse Liit ning Politsei- ja Piirivalveameti veebipolitseinikud.

# data[].attributes.attachment_link.title
Teadlane teab: Mis on küberturvalisus? (Raul Rikk)

# data[].attributes.attachment_link.title
1 Minuti Loeng - Mis on digihügieen? (Peeter Normak)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ka väikesed igapäevased liigutused internetis, nagu otsingumootorite kasutamine või e-kirja saatmine, jätavad keskkonnajalajälje, mida kõik inimesed alati ei tajugi.

Kuigi meie tegevus internetis võib tunduda täiesti heitmevaba, pole ta seda sugugi. Lisaks endiselt valdavalt fosiilkütuste põhisele elektrienergiale, mida tarbivad arvutid, laptopid ja telefonid, avaldab keskkonnale mõju kõigi nende seadmete tootmine, serveriparkide elus hoidmine, tekkiva elektroonilise prügi ladustamine ja käitlemine jne.

Internetiotsing. Näiteks isegi nii süütuna tunduva liigutuse kui ühe Google`i otsingu süsiniku jalajälg on samas suurusjärgus kannutäie tee keetmise või 16 meetri autoga sõitmisega. Tundub väga väikese numbrina? Ent kui mõelda, mitu korda päevas me otsingumootoreid kasutame, siis kokku kõigi inimeste peale on seda väga palju.

E-kiri. Ühe e-kirja saatmine toodab süsinikku neli grammi, kui kirjal aga on küljes pilt, kasvab süsiniku kogus juba 50 grammini. 65 e-kirja saatmine on süsiniku tootmise poolest võrdne ühe kilomeetri autoga sõitmisega. Ühe aasta jooksul terves maailmas aset leidev e-kirjavahetus toodab sama palju süsinikku kui teedel sõidaks lisaks olemasolevatele veel seitse miljonit autot!

Videostreeming. Netflixi ja You Tube`i pideva kasutamise peamine probleem on suured andmemahud. 80% kogu andmemahust, mis online´is liigub, on videod ja neist omakorda 60% sellised, mida ei laeta endale alla, vaid vaadatakse üle veebi Netflixist, You Tube´ist või Vimeost. Sedasorti tegevus tootis 2018. aastal 300 miljonit tonni CO2e ehk sama palju kui näiteks toodab terve Hispaania.

Sotsiaalmeedia ja selfie indeks. Majandusteadmiste levitamisega tegeleva portaali Core Project poolt kokku pandud Selfie Indeks mõõdab endast sotsiaalmeediasse ülesriputatud piltide keskkonnajalajälge. Selle indeksi põhjal on ca kümne selfie CO2 emissioon umbes sama suur kui ühe kilomeetri autoga sõitmise korral. Kuigi see ei tundu suure reostamisena, tasub meeles pidada, et ühes päevas käib näiteks läbi Instagrami 350 miljonit ja läbi Facebooki 80 miljonit pilti. Facebook on lubanud selle aasta lõpuks minna täielikult üle taastuvenergia kasutamisele. Selliste hiiglaste nagu Facebook, Apple ja Google andmekeskuste ülevalhoidmiseks kulub tohutus koguses energiat.

Kokkuvõtteks

Saab öelda, et üksikisiku tasandil võivad need igapäevased tegevused tunduda vaid ühe pildi üleslaadimise või ühe lühikese video vaatamisena, kuid kogu maailma rahvastiku internetitarbimist arvestades avaldab see kõik kliimamuutustele vägagi suurt mõju.

Kuidas saab seda mõju vähendada?

Üks võimalus selleks on osaleda digitaalsel koristuspäeval, et vähemalt oma seadmetest osa digireostusest välja rookida. Telia kutsub kõiki eraisikuid ja ettevõtteid ​31. jaanuaril 2020 sellel koristuspäeval kaasa lööma. Eesmärgiks on teha korda oma digielu ning kustutada kogu mittevajalik info, mis on ajaga muutunud digitaalseks prügiks.

Digitark koondab tehnoloogiateadlikke ja -huvilisi toimetajaid, kes otsivad üles põnevaimad ja kasulikumad tehnoloogiakillud Eestist ja laiast maailmast, et sinu elu oleks lihtsam, mugavam, toredam ja turvalisem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kui palju reostab keskkonda üks netiotsing? - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Ka väikesed igapäevased liigutused internetis, nagu otsingumootorite kasutamine või e-kirja saatmine, jätavad keskkonnajalajälje, mida kõik inimesed alati ei tajugi. Kuigi meie tegevus internetis võib tunduda täiesti heitmevaba, pole ta seda sugugi. Lisaks endiselt valdavalt fosiilkütuste põhisele elektrienergiale, mida tarbivad arvutid, laptopid ja telefonid, avaldab keskkonnale mõju kõigi nende seadmete tootmine, serveriparkide elus hoidmine, tekkiva...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
31. jaanuaril toimub Eestis taas digitaalne koristuspäev, mil erinevad ettevõtted, asutused ja tuhanded inimesed asuvad oma nutiseadmeid ja IT-süsteeme vabastama digiprügist. Digikoristuspäevaga on oodatud liituma kõik huvilised!
„Jaanuari viimasel päeval kutsub Telia taas kõiki ettevõtteid, asutusi, organisatsioone ja eraisikuid osalema digitaalsel koristuspäeval, mille eesmärk on teha korda oma digielu ning kustutada erinevatest seadmetest kogu mittevajalik info, mis on ajaga muutunud digitaalseks prügiks ja müraks," ütles Telia Eesti ärikliendiüksuse juht Tarmo Kärsna.

Kõik inimesed ja organisatsioonid, kes soovivad digikoristuspäeva algatuses kaasa lüüa, saavad end kirja panna spetsiaalsel veebilehel https://koristuspaev.digitark.ee/. „Julgustan kõiki huvilisi endast märku andma, sest mida rohkem on osalejaid, seda suuremast hulgast digiprügist suudame üheskoos vabaneda," lisas Kärsna, kelle sõnul saab registreerimislehel ka märku anda, millises mahus iga osaleja digiprügi kustutab.

Kaasa löövad mitmed nimekad tegijad

Tänavusel digikoristuspäeval osalevad mitmed tuntud ettevõtted, organisatsioonid ja asutused nagu Maailmakoristuspäev, Eesti Energia, Statistikaamet, Päästeamet, Maanteeamet, Tartu Ülikool, TalTech, SEB, Arvamusfestival, Elektrilevi, Tartu Ülikooli Tudengipäevad, Eesti Haridustöötajate Liit, Mobilab, Telia Eesti ja paljud teised.

Eesti Energia digitaalse töökoha teenuse omanik Nikita Skitsko tõdes, et digitaalne koristuspäev on suurepärane võimalus kord aastas enda digimaailm üle vaadata ja korrastada. „Kiire tempo juures on korrastamise jaoks keeruline aega leida ning seetõttu on ilmselt meil kõigil vanu asju, mis segavad igapäevatööd. Meil on hea meel, et Telia eestvedamisel on selline algatus loodud, mis suunab ka digiprügi eest hoolt kandma," sõnas Skitsko.

Digitaalsel koristuspäeval on ka väga selge ja reaalne kasu, sest digiprügi kustutamine vabastab nutiseadmete salvestusruumi, muudab seadmed kiiremaks ning hoiab selle tulemusena kokku väärtuslikku aega. Teisalt aitab kasutuna seisva digisisu kustutamine vähendada otseselt CO2-jalajälge. Näiteks on välja arvutatud, et iga päev kulub miljardite rämpskirjade kohaletoimetamiseks sama suur hulk energiat, kui kahel miljonil Ameerika kodul ning see toodab sama palju kasvuhoonegaase kui 3 miljonit autot.

Näiteks Telia töötajad saavad 31. jaanuaril pühendada endale sobiva osa tööpäevast oma arvutites ja telefonides olevate failide, e-kirjade ja kontaktide korrastamiseks.

Eelmise aasta tulemus: 1 petabait kustutatud digiprügi

Esimene üle-eestiline digikoristuspäev toimus 2019. aasta jaanuaris, mil ettevõtmise käigus kustutati hinnanguliselt ühe petabaidi ehk miljon gigabaidi ulatuses digitaalset prügi. Lifewire.com artikli kohaselt on see hinnanguliselt 1,5 miljoni CD-plaadi jagu digitaalset infot. Või siis umbes sama maht, mis kuluks igapäevaselt enam kui 4000 digitaalse foto salvestamiseks terve inimese eluaja jooksul.

Soovitusi ja nippe selleks, kuidas oma seadmeid hooldada ning digiprügist vabastada, leiab Digitarga tehnoloogiablogist.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitarga SAADE: 31. jaanuaril toimub suur üle-eestiline digikoristuspäev - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
31. jaanuaril toimub Eestis taas digitaalne koristuspäev, mil erinevad ettevõtted, asutused ja tuhanded inimesed asuvad oma nutiseadmeid ja IT-süsteeme vabastama digiprügist. Digikoristuspäevaga on oodatud liituma kõik huvilised! „Jaanuari viimasel päeval kutsub Telia taas kõiki ettevõtteid, asutusi, organisatsioone ja eraisikuid osalema digitaalsel koristuspäeval, mille eesmärk on teha korda oma digielu ning kustutada erinevatest seadmetest kogu...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Digitaalses maailmas on kasutaja tuvastamiseks salasõnad enamlevinud viisiks. Samas on need ka küberkriminaalide lemmiksihtmärgiks, sest tihti seotakse kontodega pangakaardid või muud tähtsad isikuandmed, millega annab palju kurja teha. Elisa ärikliendiüksuse juht jagab mitu head nippi, mida tasub järgida salasõnade genereerimisel ja meeles pidamisel.

Turvaliste ja meeldejäävate salasõnade genereerimine on teinekord üsna vaevanõudev tegevus ning paraku ei jää need kõik hiljem meelde. Nii kiputakse minema kergemat teed ja kasutatakse lihtsaid paroole ning kasutatakse eri kohtades sama salasõna. Elisa ärikliendiüksuse juht Margus Vaino jagab mitu head nippi meeldejäävate salasõnade moodustamiseks ja turvaliseks hoiustamiseks.

Turvaline parool on pikk parool

Hea parool ei tohi olla lihtne ega kergesti ära arvatav. Turvaline parool peaks olema võimalikult pikk ja sisaldama nii suuri ja väikseid tähti, numbreid, sümboleid ning olema vähemalt 12-14 tähemärki pikad. Internetis ja arvutites kasutatavad salasõnad peaksid alati olema võrdlemisi keerukad ja väga rasked ära arvamiseks.

Lühike parool on haavatavam nn "toore jõu" (inglise keeles brute force) rünnakuga, kus parooli üritatakse ära arvata lihtsalt erinevaid kombinatsioone järjest läbi proovides. Sellise rünnaku korral alustatakse kõigepealt populaarsemate paroolide proovimisega. Kui parool pole ükski nendest, siis hakatakse järjest proovima erinevaid tähekombinatsioone.

Moodusta paroole lause meetodiga

Üks meeldejäävamaid viise paroolide moodustamiseks on nö lause meetod. Selle meetodi järgi moodustatud parooli saab kohandada sõltuvalt veebilehest või rakendusest, kuhu kasutaja luuakse ja nii püsib see ka paremini meeles. Näiteks kui lood kasutajat sotsiaalmeediasse, siis mõtle endale välja lause kus oleks sees antud veebilehe nimi, mõned numbrid ning vali, mis sõnad algavad suure algustähega.

Näiteks Minu üliSalajane SotsiaalMeedia faceBook parool 02.detsember.

Sellest lausest võtame kõigi sõnade esimesed ja suured tähed ning saame kokku MüSSMfBp02.d, mis moodustabki üsna hea ning keerulise parooli, mis on 12 tähemärki pikk. Loomulikult võivad lause osad olla erinevad ning igaüks saab koostada nii parooli, mis on täiesti unikaalne, kergemini meelde tuletatav ja mis peamine - raskem ära arvata.

Näiteks võib luua Swedpanga jaoks parooli „Minu üliSalajane SwedPanga internetiPanga parool 02.detsember" ja Luminor panga jaoks „Minu üliSalajane Luminor Panga internatiPanga parool 02.detsember", mis annavad erineva parooli, aga mida on lihtsam meeles pidada.

Ühe ettevõtte seminaril kõneledes tõin välja selle sama näite, kuid fraasiks oli Mina olen Väga Ilus tüdruk. Hiljem selgus, et arvestatav osa naistest võttis selle fraasi kasutusse, mis pole mõistagi kuigi turvaline ja seetõttu soovitangi igaühel moodustada endale unikaalne lause.

Kasuta paroolihaldurit

Kui soovid, et paroolid oleksid turvalisemad ja enda elu lihtsam, tasub kasutada paroolihaldurit nagu LastPass, 1password või Dashlane. Paroolihaldurid on programmid, nutirakendused ja veebilehitseja lisad, mis genereerivad keerulisi salasõnu ning salvestavad need krüpteeritult turvalisse serverisse. Edaspidi pead meeles pidama ainult ühte salasõna, millega paroolihaldurisse siseneda ning kindlasti soovitame haldurisse sisenemiseks aktiveerida ka kahe astmelise autentimise.

Kui aga kommertstarkvara kasutada ei soovi, leidub ka vabavaral toimivaid lahendusi nagu näiteks Keepass. Seal saab kasutaja valida, kuhu tema salasõna salvestatakse ja seeläbi vähendada parooli lekkimise riski, sest paroolihaldurite keskkonnad on huvipakkuvad sihtmärgid küberpättidele.

Kasuta kahe astmelist autentimist

Veebilehtedel kasutatav parool võib olla väga pikk ja keeruline, kuid teinekord lekivad need kasutajast sõltumata välja. Juhul kui sama parool on kasutusel ka mujal, siis võib pahalane su kasutajanime ja salasõnaga ka teistesse veebikeskkondadesse sisse logida. Täiendavaks kaitsemeetmeks oleks kaheastmeline autentimine.

Tegemist on protsessiga, mis käivitub pärast salasõna sisestamist ja tuvastab kas SMSi, e-maili või koodigeneraatoriga, et veebilehele logib sisse õige inimene. Näiteks saadetakse registreerimisel märgitud telefoninumbrile või e-maili aadressile salajane kood, mis palutakse sisselogimisel sisestada.

Google ja Microsoft on teinud ka enda koodigeneraatori rakendused, mida on võimalik kasutada mitmetele veebilehtedele sisselogimiseks.

Veelgi turvalisem on turvavõti

Turvalisuse järgmine tase oleks turvavõti (inglise keeles security key). Tegemist on väikse vidinaga, mis on sisselogimisel vaja füüsiliselt ühendada arvutiga.

Kõige lihtsamad turvavõtmed näevad välja nagu õhukesed mälupulgad ja need ühendatakse USB-pessa. Olemas on ka juhtmevaba ühendusega seadmeid, kuid need pole veel nii levinud. Tuntuimad turvavõtme tootjad on Yubico ja Google, mille toote nimed on vastavalt YubiKey ja Titan Security Key. Meil Eestis on võimalik kasutada ka ID-kaarti, mis täidab sama otstarvet, kuid kahjuks saab seda kasutada ainult Eesti e-teenustes.

Ära salvesta paroole veebilehitsejasse

Erinevalt paroolihaldurist, kus talletatakse paroolid krüpteeritult ja peaparooliga (master passwordiga) kaitstult, ei pruugi sama kehtida inimese veebilehitsejas. Kui kellelgi on juurdepääs arvutile on tal võimalus saada ligi kõikidele paroolidele ja logida sisse erinevatesse rakendustesse või veebilehtedele. Selleks ohuks ei pea olema tingimata teine inimene, vaid tõenäoliselt on suuremaks riskiks pahavara.

Kas minu parooli on häkitud?

Microsofti turvaekspert Troy Hunt on teinud veebilehe aadressi haveibeenpwned.com, kus saab kontrollida, kas mõne e-posti aadressiga seotud konto on kuskilt lekkinud. Esilehel leiduvasse suurde lahtrisse tuleb sisestada ainult oma e-maili aadress ja süsteem ütlebki, kas mõnelt lehelt on sinu andmed lekkinud.

Kui pidev käsitsi kontrollimine tundub tüütu, siis on võimalik lehel seadistada ka automaatne teavitus juhul kui mõned isikuandmed on lekkinud.

Kasvavas infoühiskonnas on virtuaalsel ruumil aina suurem ja kesksem koht, mis teeb meie igapäevased toimetused palju mugavamaks. Koos sellega kasvab ka nõudlus turvalisusele. Iga inimene peaks andma endast võimalikult palju, et tema andmed ja identiteet oleks kaitstud.

Miks mitte teha hea uusaasta lubadus, millest ka kinni pidada terve aasta jooksul - tõsta oma turvalisuse taset ja kasuta ainult turvalisi paroole.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas genereerida meeldejääv ja unikaalne salasõna ning seda turvaliselt hoida? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitaalses maailmas on kasutaja tuvastamiseks salasõnad enamlevinud viisiks. Samas on need ka küberkriminaalide lemmiksihtmärgiks, sest tihti seotakse kontodega pangakaardid või muud tähtsad isikuandmed, millega annab palju kurja teha. Elisa ärikliendiüksuse juht jagab mitu head nippi, mida tasub järgida salasõnade genereerimisel ja meeles pidamisel. Turvaliste ja meeldejäävate salasõnade genereerimine on teinekord üsna vaevanõudev tegevus ning paraku ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Rubriiki toetab

NASA kosmoselennuk X-59 on juba mõnda aega arendusjärgus olnud ning on tähelepanu pälvinud just tänu enda omadusele ületada helikiirusbarjäär sellega kaasneva pauguta. Nüüd on arendustöö lähenemas lõpule ning agentuuri sõnul võib see märkida kosmoselennunduses uut ajastut.

X-59 lahendab ära paljudki oma eelkäijatel, nagu näiteks Concorde'l nähtud probleemid. Põhiliseks mureks ülehelikiirusel lendavate lennukite juures on just "mürts", mis tekib kuivas õhus 1235 km/h ületamisel. Avaliku paanika ning mürareostuse vältimiseks on seetõttu sellistele lennumasinatele asustatud alade kohal määratud lennukeeld.

X-59 loojate sõnul suudab nende lennuk seda teha aga täiesti vaikselt. Lennuki täisnimetuseks on X-59 Quiet Supersonic Technology (QueSST) ning selle taga on kogenud lennundusfirma Lockheed Martini Esimene lend viiakse läbi juba järgmisel aastal ning ametlik tootmine algab koheselt pärast seda.

NASA sõnul tekib helikiiruse ületamisel X-59-ga vaid väike mütsatus või hoopis vaikusm mis on võimalik tänu lennuki vägagi teravale kujule. Tavaline lennukiirus on X-59 puhul Mach 1,42 ehk 1753 kilomeetrit tunnis. Kui esimesed lennud edukalt mööduvad, saadetakse mudelid valitud Ühendriikide linnade kohale lendama, et sondeerida avalikku vastukaja ning mürataset.

# data[].attributes.attachment_link.title
NASA arendab välja ülehelikiirusel lennukit, mis on ühtlasi ka vaikne | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
NASA kosmoselennuk X-59 on juba mõnda aega arendusjärgus olnud ning on tähelepanu pälvinud just tänu enda omadusele ületada helikiirusbarjäär sellega kaasneva pauguta. Nüüd on arendustöö lähenemas lõpule ning agentuuri sõnul võib see märkida kosmoselennunduses uut ajastut. X-59 lahendab ära paljudki oma eelkäijatel, nagu näiteks Concorde'l nähtud probleemid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Näiteks suuremal osal Huaweidest tuleb klikkida lahti avaekraanil olev helistamisrakendus, seejärel kontaktid ning valida alt paremalt nurgast "Rohkem".

Avanenud menüüst saab valida, kas lisada number musta nimekirja või suunata otse kõneposti.

Tavalistelt on ka teistel Androidi telefonidel sarnane lahendus.

Kõnede blokeeirmine iPhone'il

iOS 7 ja hilisema versiooni puhul saad vältida soovitud kõnesid telefoni seadete vastavast menüüst.

Vali Seaded ( Settings), Phone, Calls, Call Blocking & Identification, Block Contact. Avanenud menüüst saad blokeerida kõned numbritelt, mis on olemas kontaktide seas. Loendit on võimalik muuta ja uusi numbreid lisada menüü allosas vajutades valikule Block Contact.

Kui numbrit, millelt tulevaid kõnesid soovid iga hinna eest vältida, ei ole kontaktide seas, saad selle lisada ka avades rakenduse Phone ja seejärel Recents, siis kliki ikoonil i numbri järel, mida tahad blokeerida ning seejärel vali Block this Caller.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas Anrdoidil ja iPhone'il telefoninumbreid blokeerida? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Raamatuid, iluvidinaid ja supervitamiine ostma meelitavad telefonikõned ei ole tänapäeval sugugi haruldased. Kui müügiagendid liiga pealetükkivaks on muutunud, kulub marjaks ära teadmine, et nii iPhone'il kui Androidil on olemas võimalus soovimatud kõned blokeerida. Olenevalt telefoniootjast on numbriblokeerimise võimalused pisut erinevad, kuid variant tüütutest kõnedest vabaneda on igal taskutelefonil olemas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Teler. Foto on illustratiivne. Valgamaalane/Scanpix

Rubriiki toetab

Paljudel uutel telekatel on üks tüütu funktsioon, mis kahjuks on vaikimisi pea igal teleril sisse lülitatud. Inglise keeles on selle nimi motion smoothing. Mida see teoorias teeb? Kuna tänapäeva telerid on ekraanisagedusega 60 või 120 hertsi ja paljud vanemad filmid on üles võetud 24 kaadrit sekundis, siis üritavad teleritootjat seda vahet pildi sujuvamaks tegemisega kompenseerida.

Reaalsus on aga see, et kõik filmid ja saated näevad veidralt sujuvad välja ja meenutavad pigem Ladina-Ameerika seebiooperit.

Niisiis, kuidas seda välja lülitada? Kahjuks on iga teleritootja selle funktsioonile pannud eraldi nime. LG nimetab seda nimega TruMotion, Samsung MotionPlus ja Sony MotionFlow.

# data[].attributes.attachment_link.title
Esimene funktsioon, mille peaksid pärast uue teleri soetamist sätetest kohe välja lülitama | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Paljudel uutel telekatel on üks tüütu funktsioon, mis kahjuks on vaikimisi pea igal teleril sisse lülitatud. Inglise keeles on selle nimi motion smoothing. Mida see teoorias teeb? Kuna tänapäeva telerid on ekraanisagedusega 60 või 120 hertsi ja paljud vanemad filmid on üles võetud 24 kaadrit sekundis, siis üritavad teleritootjat seda vahet pildi sujuvamaks tegemisega kompenseerida.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

WordPress on maailma kõige levinum sisuhaldusplatvorm ja ka üks turvalisematest, kuid nagu ikka, ahvatleb populaarne platvorm alati rohkem häkkijaid ja sissemurdjaid. Selleks, et oma WordPress viimaste rünnete ja pettuste eest paremini ära kaitsta, vaata üle, kas oled need neli ettevaatusabinõud kodulehel juba kasutusele võtnud. Kui pole, siis võiksid võtta.

Esiteks, ära jäta juhuse hooleks kasutajate ning eriti administraatorite salasõnasid. Nõua tugevaid paroole, selleks on olemas üks plugin. Abiks on ka WordPressi üldist turvalisust tagav Wordfence Security, mis kontrollib, et kasutajad mõnda lihtsalt ära arvatavat sõna paroolina ei kasutaks. Lisaks aitab Wordfence seada üles kaheastmelise autentimise, mis suurendab turvalisust veelgi.

Teiseks kaitse veebilehte kahtlaste failide eest. Paljud pahavarad imbuvad töötavale kodulehele nii, et omanik ei saa sellest midagi teada, aga kasutajatelt varastatakse salaja andmeid ning näidatakse neile reklaame, mille pealt teenib keegi kolmas. Kodulehe terviklikkust ja failide muutmist jälgib Website File Changes Monitor. Kui mõni kahtlane programm muudab WordPressi koodi või lisab kuhugi uusi faile, aitab see plugin muudatustest kohe teada saada ning hiljem ka eelnenud olukorra taastada.

Kolmandaks hoia silm peal, mis veebilehel toimub vastava audiitorlisandiga. WordPressi Security Audit Log on kasulik plugin, mis salvestab kõik tegevused kodulehel. Muuhulgas saad ka vaadata, kes kasutajatest millal sisse logis ja mida tegi.

Neljandaks installi WordPressile tulemüür, mis hoiab korras sisse- ja väljamineva liikluse ning hoiatab rünnakute eest. Sobiva WordPressi tulemüüri saad valida nende seast.

Artikkel ilmus algselt veebimajutuse blogis.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Veebimajutuse blogi: neli asja, mida sa võiksid oma Wordpressi turvalisuse tagamiseks kohe teha

# data[].attributes.attachment_link.description
WordPress on maailma kõige levinum sisuhaldusplatvorm ja ka üks turvalisematest, kuid nagu ikka, ahvatleb populaarne platvorm alati rohkem häkkijaid ja sissemurdjaid. Selleks, et oma WordPress viimaste rünnete ja pettuste eest paremini ära kaitsta, vaata üle, kas oled need neli ettevaatusabinõud kodulehel juba kasutusele võtnud. Kui pole, siis võiksid võtta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
See on juhtunud ilmselt meie kõigiga, ühel hetkel on vaba ruum telefonis lihtsalt otsa saanud. Tänapäevased telefonid on küll üsna suure mälumahuga, isegi 64GB võib tunduda palju, kuid pildid, videod, äpid on ühes mälumahuga suuremaks läinud. Ja nii see juhtubki: ühel päeval proovides installida uut mängu või ägedat äppi, tuleb ootamatu teade, et telefon on täis saanud.

Nagu ikka sellistes kriitilistes olukordades on kõige olulisem mitte paanikasse sattuda. Kui pole plaanis just uut telefoni osta ega olemasoleval pole microSD pesa, kuhu suurem kaart osta, siis on ikkagi võimalus ruumi vabastada, viies läbi kerged koristustalgud.

Kasuta Androidis peituvat "puhastusvahendit"

Androidi on juba sisse-ehitatud tööriist, mis aitab telefonis ruumi vabastada. Selle leiab lihtsalt:

Mine Seadetesse > Seadme hooldus > Hoiundamine

Vajuta "Tühjenda kohe" nupule

Saad telefoni tühjendada vahemälust, ebavajalikest failidest, piltidest, mis on juba varundatud jne.

"Hoiundamise" alt leiab muudki kasulikku. Näiteks näeb sealt, kuipalju ruumi iga rakendus võtab:

"Hoiundamine" menüüs vajuta kategooria peale (nagu näiteks "Dokumendid" või "Pildid"). Sealt avaneb nimekiri äppidest, mis sobituvad vastava kategooriaga. Ühtlasi näeb ruumi, mida iga kategooria võtab.

Vajuta äpi nimele. Nüüd näed äppide suuruseid.

Avades äpi ja vajutades veelkord "Hoiundamise" peale tekib kaks valikut.

"Kustuta andmed" ja "Tühjenda vahemälu"

Vahemälu kustutamine on enamasti turvaline valik. Enne "Kustuta andmed" vajutamist tasub kontrollida, mislaadi andmetega on tegu, et vältida kogemata oluliste dokumentide või meediafailide kustutamist.

Artiklis toodud näited on tehtud Samsung Galaxy S9 peal, milles jookseb Samsungi poolt kohandatud Androidi versioon. Erinevatel telefonidel võivad kirjeldatud juhised erineda.

Nn. puhtal Androidil on funktsioon nimega "Smart Storage", mis annab telefonile õiguse pilve varundatud pildid seadmest kas siis 30, 60 või 90 päeva möödudes kustutada.

Lisaks kustutab see funktsioon mälu täis saades automaatselt pildid ja videod, mis on juba varundatud.

Kontrolli äppe

Hea viis ruumi säästmiseks on veenduda, et mälu pole ummistunud äppide poolt, mida pole juba kuid kasutatud. Rakenduste allalaadimine on lihtne, tavaliselt jäävad need katsetusperioodiks telefoni ja sinna ka ununevad.

Kui sind huvitab, kaua on möödas ajast, kui viimati mõnda äppi kasutasid, siis seda saab järgi vaadata järgmiselt:

Ava "Play Pood" rakendus

Ava menüü (hamburgeri ikoon) ja vali "Minu rakendused ja mängud"

Vali "Installitud"

Vaata, kus on kirjas "Selles seadmes". Sellest paremal on ikoon, mis laseb äppe sorteerida.

Vali "Viimati kasutatud".

Äpid, mida on hiljuti kasutatud on ülevalpool. Liigu alla, et näha, millistest on pikem aeg möödas.

Salvesta oma pildid pilve

Fotod ja videod võivad olla telefonis ühed kõige rohkem ruumi võtvad asjad. Kui sul on Androidi telefon, siis sa tõenäoliselt õnneks juba varundad neid Google Photos-nimelisse keskkonda ja seega saad need telefonist ära kustutada.

Esiteks veendu, et fotod on Google'i konto alla varundatud. Photos-äpis peaksid nägema "Backup complete" märguannet üleval ekraaniservas. Kui mitte, siis tuleks teha:

Ava Photos äpp. Vajuta menüü ikoonile (hamburger) vasakul üleval nurgas ja vali "Seaded".

Vali "Varundamine ja sünkroonimine".

Veendu, et "Varundamine ja sünkroonimine" nupp on sisse lülitatud.

Nüüd, kus on kindel, et fotod on varundatud võib need telefonist kustutada. Tõenäoliselt on fotoäpi esilehele juba ilmunud märguanne, et fotod seadmest võib kustutada, kirjutab The Verge. Kui mitte, siis seda on lihtne teha.

Vajuta menüü ikoonile.

Vali "Vabasta ruumi". Avaneb aken, mis ütleb, kuipalju mälu ja mitu ühikut kustutatakse.

Vali "Vabasta XX GB"

Kui peale kõike seda on endiselt mäluprobleem, siis on võib-olla õnneks või õnnetuseks aeg hakata mõtlema uuele telefonile, milles on rohkem ruumi ja paha ei teeks ka võimalus kasutada micro-SD kaarti.

ehk Digimon usub, et digitehnoloogia on vahend nagu pintsel, mis ei tee iseenesest targemaks või lollimaks, aga läbi mille on võimalik palju ära teha. "Cool oleks, kui kõik on võrgus, aga samas jääks võimalus ennast lahti ühendada." Tema peamisteks töövahenditeks on Open Office, e-mail ning muidugi klaviatuur. Digimoni digitaalsed väljakutsed algasid Tamagotchi Eestisse jõudmisega, usub ta ise. "Tulevik on digi ja tarkus ning arukas tegutsemine on igal ajal kasuks," rõhutab ta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Android: kuidas telefoni ruumi juurde teha - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
See on juhtunud ilmselt meie kõigiga, ühel hetkel on vaba ruum telefonis lihtsalt otsa saanud. Tänapäevased telefonid on küll üsna suure mälumahuga, isegi 64GB võib tunduda palju, kuid pildid, videod, äpid on ühes mälumahuga suuremaks läinud. Ja nii see juhtubki: ühel päeval proovides installida uut mängu või ägedat äppi, tuleb ootamatu teade, et telefon on...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Taavi Minnik Eesti teaduste akadeemiast intervjueeris Margus Veanes'i, kes on 20 aastat töötanud Microsoftis - ettevõttes, mis kuulub maailma viie juhtiva kaubamärgi hulka ning arendab nii Windows operatsioonisüsteemi kui ka muud kontoritarkvara.

Margus Veanes'i nimi on Eestis tuttav eelkõige väiksemates erialastes ringkondades. Sügisel sai temast teaduste akadeemia välisliige. Ilmselt pole ta laiemale avalikkusele veel tuttav kuna kogu tema täiskasvanuelu ja karjäär on olnud seotud Rootsi ning Ameerika Ühendriikidega.
Rääkige lühidalt endast: kuidas sattusite Rootsi ja hiljem Ühendriikidesse?
Mu ema abiellus soomlasega ja siirdusime Soome, kus nende abielu purunes. See oli aasta 1981. Seal mõtlesime, et tagasi Eestisse pole mõtet tulla, sest siin pole meil midagi enam alles. Astusime Rootsi laevale, mis kurseeris Turu ja Stockholmi vahel. Mul oli seal ees tegelikult üks sugulane ka, kes meile tuli vastu.

Rootsi riik võttis meid väga ilusasti vastu. Nõukogude Eestis teatati meie sugulastele samal ajal, et me oleme teadmata kadunud. Staatus, millega me Rootsi läksime oli huvitav: me olime „majanduspõgenikud" Soomest.
1980ndatel oli Soome ja Rootsi elatustasemes oluline vahe, võib-olla tol hetkel oli see loogiline.
Lapsena olin ma väga entusiastlik ja selle peale, et ma oleksin „pagulane" ja läheksin ühest riigist teise ei mõelnud ma üldse.

Rootsis alustasime nullist. Kuid Soomest sain rootsi keele eest hinde, kuna Soome on kakskeelne maa ja isegi kui sa suurt rootsi keelt ei valda, pannakse sulle hinne ära. Tänu sellele sain Rootsis minna kohe keskkooli. Soomes olin lõpetanud esimese aasta keskkoolis ja mind viidi kohe edasi.
Kas Soome üldhariduskoolist mingi rootsi keele teadmise siiski sai?

Sai küll. Ma ääri-veeri sain oma asjadega hakkama. Palju ma seal poole aasta või kaheksa kuuga, mis me Soomes olime, rootsi keelt sain. Kuid piisavalt, et 1982. aasta suvel õppisin Rootsis rootsi keelt juurde. Ning sain koolis kohe hakkama. Võib öelda, et see oli minu väliselu algus.
Kuidas jõudsite Uppsala ülikooli?
Uppsalasse jõudsin tänu sellele, et olin huvitatud arvutiteadusest ja programmeerimisest ning proovisin sisse saada kas Stockholmi Kuninglikku Kõrgkooli või Uppsalasse. Uppsala sobis mulle paremini ja sinna läksingi. Elasin edasi Põhja-Stockholmis, Upplands Väsby nimelises kohas, mis on Arlanda lähedal ning pendeldasin kõik need aastad Uppsala vahet. Pärast jätkasin õpinguid veel doktorantuuris.
Eksisteerib müüt, et kui sul pole taskus Stanfordi või MIT-i diplomit, siis piltlikult öeldes sind lömastatakse, kui soovid läbi lüüa Microsofti-suguses suurfirmas. Kas sellel on tõepõhja?
See pole päris tõsi. Tihti sõltub sinna tööle saamine ja karjääri tegemine juhusest. Ning loomulikult sinu enda tööst. See kas tuled Tallinna ülikoolist või Aalto ülikoolist või Uppsalast või Lundist on vähemtähtis kui see kuidas oskad „ennast müüa" ja kellega suhtled ning kuidas ennast näidanud oled.

Näiteks minu Uppsala juhendaja Andrei Voronkovil (Voronkov on tuntud kui automaatse teoreemivõtme Vampire ja konverentside haldamise tarkvara EasyChair looja -toim.) oli tuttav sellise inimesega, nagu Juri Gurevitš ( Microsofti teadusuuringute juhtivteadur -toim.), kes alustas Microsoftis oma uurimisrühmaga ning käisime tal Andreiga külas sel ajal kui tegin oma doktoritööd. Ning meil tekkis side.

Hiljem kui ta oli oma uurimisrühmaga tööd alustanud ja mina olin Saksamaal kaks aastat järeldoktorantuuris olnud, kohtusime ühel konverentsil ja ta küsis: „Kuule, ehitan uut rühma üles, kas sa intervjuule ei taha tulla?" Käisin intervjuul ja mulle tehti pakkumine, millele ei saanud „ei" öelda. Seal olen ma nüüd juba olnud 20 aastat.

Kui mõtlen inimestele, keda oleme intervjueerinud, siis vahete-vahel on lihtsam olla „ underdog " (näiliselt kehvemate oskustega, autsaide -toim.): tuled väiksemast ülikoolist ja ootused pole alguses suured, kuid lõpuks tuleb välja, et oled kõva vend. Just võtsime tööle ühe inimese Aalto ülikoolist, kes oli mul kaks korda interniks ja kuna ta näitas end hästi, siis võeti ta täiskohaga tööle.

Paarikümne aasta eest oli sage see, et Venemaalt sattus mõni ajakirjanik Microsofti ja rääkis pärast, et seal on terve maja täis arvutispetse endisest Nõukogude Liidust. Kas see tänapäeval peab ka veel paika?
Pigem mitte. On spetsialiste üle terve maailma. Palju on inimesi Indiast, Hiinast ja mujalt. Üks inimene on meil Eestist ka. On ka endiseid Nõukogude Liidu teadlaseid, nagu Juri Gurevitš, aga nii massiliselt neid seal ka pole.
Aga kas mingil hetkel võis seal idaeurooplasi palju olla?
Võib-olla päris alguses. Ma ise alustasin Microsoftis 1999. aastal. Ning mul küll sellist muljet ei jäänud.
See vist oleneb sellest, kus ajakirjanik liikus ja kellega ta Microsoftis suhtles. Aga kas Hiina ja India spetsialistide tulek on viimase kümnendi trend?
Jah, see on viimase kümne aasta trend. Eriti indialastel on väga kõva matemaatikataust. Näiteks Delhi Indian Institute of Technology jne. Sealt tulevad väga tugevad matemaatikud, kellel on väga lahtine pea.
Kas on märke, et Euroopa ja Põhja-Ameerika on Hiinale selles sfääris alla jäämas?
Ei ütleks. Näiteks Eestis on tase väga kõrge, kui võrrelda maailma tasemega. Kuigi Eesti on väga väike, toimuvad siin kõrgetasemelised rahvusvahelised konverentsid. Suvel oli Tartus ESEC/FSE (rahvusvaheline tarkvarakonverents -toim.). Küberneetikainstituut on korraldanud palju väga kõrge tasemega konverentse. See on kõva sõna. Mul on siin palju kontakte ja mul on Ameerikas käinud internid ning minu meelest ei jää Eesti teistele milleski alla.
Eestis oleme uhked infotehnoloogia vallas saavutatud edu üle. Mis on teie mulje- kas Tartu ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased suudavad vabal turul maailma tippudega konkureerida?
Suudavad ikka. Sest kuidas tekkis Skype? Siin olid olemas ressursid, mis aitasid ta üles ehitada. Samamoodi Transferwise ja teised Eesti firmad, mis on rahvusvaheliselt läbi löönud. Nende edu võti peitub Eesti hariduses.
Viimasel kahel aastakümnel on pea kõik, kes Eestis üleskasvanud ja koolis käinud kuulnud juttu, et kui lähed õppima infotehnoloogiat, siis on sul tulevikku. Kuidas kommenteerite?

Absoluutselt tõsi! Tänapäeval on kõik erialad seotud infotehnoloogiaga. Ükskõik, mida sa ka ei teeks, sa pead looma platvormi, kus sa seda inimestele esitled. Võtame näiteks bioloogia: bioinformaatika on sellega otseselt seotud. Aga ka muudel erialadel - kui otsene side puudub, siis kaudne side on ikkagi olemas. Tänapäeval puudutab see eriti andmete analüüsi. Kui kogud andmeid ja analüüsid, näiteks kuidas müüki parandada, siis see on otseselt seotud masinaõppega. Seda kasutatakse igas valdkonnas.
Kas see müüt, et ainult matemaatikud löövad sellel alal läbi, peab paika?
Mitte päris! Füüsikud löövad ka läbi. Kuid matemaatiline taust on oluline, sest asjade kirjeldamiseks on vaja neid täpselt kirja panna. Ja täpne kirjapanek tähendab matemaatilist väljendusoskust. Matemaatika alused on väga tähtsad ja aitavad igal erialal.
Nii, et matemaatikat tuleb õppida?
Ikka. Statistikat ja loogikat. Sest inimesed ei oska väga statistiliselt mõelda, kuid see on väga palju kasutuses, eriti kui tuleb suurte andmetega tegeleda. Loogika võimaldab igasuguseid analüüse teha, näiteks, et leida vastuolusid. Sellest võiks pikalt rääkida.

Üks kaasaegne näide on see, et palju arengut liigub riistvarast tarkvarasse. Kui enne oli kommunikatsioon puhtalt riistvaras, siis tänapäeval kirjutatakse suur osa sellest konfiguratsioonifailidena tarkvarasse. Aga kes neid kirjutab? Inimesed! Nad võivad vigu teha. Ja vigade üles leidmiseks on vaja analüüsi. Uuemad meetodid kasutavad selleks loogikat, loogilise diferentsi masinaid, reegleid ja algoritme, et neid analüüsida. See on tänapäeval kõva sõna.
Räägime tulevikust. 19. sajandil läks kaks-kolmkümmend aastat enne kui mingi uuendus või leiutis jõudis massidesse. Tänapäeval võttis nutitelefoni või tahvelarvuti kasutamise juurdumine aega paar aastat. Kas me elame suurte muutuste ajastul ja tehnilises revolutsioonis?
Ma usun küll. Oleme läbimurde keskel. Kõike mõjutab asjade lihtsustamine. Inimese elu üritatakse lihtsamaks teha ja kui võtame nutitelefoni, siis kõik on väga käepärane ning harjud väga kiiresti ära ja ei mõtlegi selle peale, kui palju on selleks tehtud uurimistööd ning et selleni viis mitusada aastat innovatsiooni.

Praegu oleme selle keskel, et masinaõpe on suht lapsekingades, aga seda samastatakse tehisintellektiga, millega ma päris nõus pole, aga see on suurte andmete analüüs ja nende põhjal otsuste tegemine. Seal loogikat palju pole, aga lihtsalt treenid. Treenid mingi võrgu välja ja minu arvates on see just praegu revolutsiooniline. See on innovatsioon, sest mina mõistan innovatsioonina teadussaavutuste rakendamist erineval moel, et lahendada probleeme.

Uus teadus tuleb kvantarvutusest, mis praegu on lahtine teema, sest keegi täpselt ei tea, aga suurfirmad teevad sellele suuri panuseid. Microsoftil on ka kvantrühm, kes sellega tegeleb.
Kas läbimurre võib tulla järgmistel kümnenditel?
50 aasta jooksul võib-olla. Kuid see võib tekitada palju probleeme. Näiteks toimuvad kõik küberarvutused praegu sellisel moel, et küberarvutus võib need lõhki ajada. Kuid see on hüpoteetiline situatsioon.
Eesti poliitikud ja ametnikud armastavad korrutada sõna „innovatsioon". Teil on olnud võimalus olla kõrvalt jälgija rollis. Kas me oleme innovatiivsed? Kas Eestis on areng ja kas me areneme õiges suunas?
Ma arvan küll ja sellest on palju näiteid. E-valitsus on hea näide. Eesti on üks väheseid riike, kus paberikasutus on sedavõrd väike. Ja suured firmad, nagu Skype. Muidugi võib diskuteerida selle üle kust Skype alguse sai, aga vähemalt Eestis ta arenes. Ja nii ilusti, et Microsoft ostis ta hiljem ära. See on tõestus selle kohta, et Eestis on innovatsiooni.
Veel 10-15 aastat tagasi armastati meie ühiskonnas kõnelda „Ameerika unistusest" (veidi ka „Eesti unistusest") - oled lihtne inimene ja teed kõvasti tööd, siis sul on võimalik elus edasi jõuda ja saavutada edu. Kas „Ameerika unistus" on ka tänapäeval olemas? Viimasel kümnendil on hoopis teised loosungid püstitatud: räägitakse võrdsusest jne.
Ma ei ole sellega nõus. Minu põhjendus on järgmine ning seotud mu isikliku kogemusega: selleks, et Ameerikas läbi lüüa on vaja haridust. Aga kui oled lihtne inimene ja sul pole raha, siis võid tahta palju tahad ja sa ei saa haridust. Esiteks pead elama piirkonnas, kus on head koolid ja sul peavad olema vanemad, kes on piisavalt rikkad, et seda lubada. Teiseks pead minema ülikooli, mis maksab väga palju. Jälle on tarvis rikkaid vanemaid. Mitte, nagu Eestis või Rootsis, kus juhul kui oled piisavalt tark saad ise hakkama ning ehitad oma elu üles. Ameerikas nii ei saa.

Ameerikas lööd läbi kui sul on väga hea äriidee. Aga sellega lööd Eestis ka läbi. Selle poolest Ameerika palju ei erine...
Kapitali on seal rohkem.
Kapitali on Ameerikas rohkem, aga tänapäeval saab kapitali ka läbi interneti realiseerida. Niimoodi töötab näiteks Transferwise. Kuigi see sai alguse Eestist, kasutatakse seda üle maailma.

„Ameerika unistus" on müüt, mis on jäänud. Kui ma oleksin elanud Ameerikas nii, nagu Rootsis, siis ma poleks kuhugi jõudnud. Ma poleks saanud haridust, sest meil polnud raha. Põhimõtteliselt aitas Rootsi riik mu elu nullist üles ehitada. Kui hea haridusega Ameerikasse minnes saad heasse firmasse tööle, siis on super! Aga selleks, et Ameerikas end täiesti nullist üles töötad, peab sul olema kas väga hea äriidee või rikkad vanemad. Aga siis sa pole nullis!
Kas te oma erialal viimase kahekümne aasta jooksul pole näinud a'la ajalehepoisist miljonäriks lugusid?
Neid on ette tulnud. Kuid see on juhuse asi. Näiteks keegi taipas Bitcoiniga ära, et see on väga kõva asi ning peaks ostma ja alles hoidma, mitte selle eest pitsat ostma, kui nende hind ühe dollari kandis oli. Ostad 100 000 Bitcoini ja järsku oled miljonär! Aga need on harvad juhtumid. Peab olema äriidee ja mingi ajend, see pole nii, et võidad loteriiga... Ma tean, et inimesed loodavad ja ootavad, aga see on ainult illusioon.
* Margus Veanes on teadustöös keskendunud automaatsele teoreemitõestamisele, tarkvara mudelipõhisele testimisele, stringe töötlevate programmide automaatanalüüsile ja nende teoreetilistele alustele. Tallinnas sündinud Veanes kaitses doktorikraadi 1997. aastal Uppsala ülikoolis. Aastast 1999 on Veanes töötanud Microsoft Research RISE (Research in Software Engineering; e.k. tarkvarainseneeria uurimise) vanemteadurina.

# data[].attributes.attachment_link.title
20 aastat Microsoftis töötanud eestlane: „Ameerika unistust" pole olemas

# data[].attributes.attachment_link.description
Taavi Minnik Eesti teaduste akadeemiast intervjueeris Margus Veanes'i, kes on 20 aastat töötanud Microsoftis - ettevõttes, mis kuulub maailma viie juhtiva kaubamärgi hulka ning arendab nii Windows operatsioonisüsteemi kui ka muud kontoritarkvara. Margus Veanes'i nimi on Eestis tuttav eelkõige väiksemates erialastes ringkondades. Sügisel sai temast teaduste akadeemia välisliige.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas Gmaili ruumi juurde teha? - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Google annab igale kasutajale 15GB tasuta ruumi, kuid paljude jaoks on see piir kätte jõudnud. Jagame mõned nipid, kuidas uue aasta alguse puhul natuke ruumi vabaks teha ja selle käigus postkast ka kenasti korda seada. Kas sa tead, mitu lugemata meili su postkastis praegu on? Kuuskümmend? Kuus tuhat?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kui mäletate, siis pakkus Microsoft vanemate Windowsite uuendamist Windows 10-le tasuta ja seda täpselt aasta aega pärast Windows 10 väljatulekut, kuni aprillini 2016. Pärast seda võttis Microsoft veebist maha tööriistad, millega Windows 7 sai uuendada, kuid see ei tähenda, et seda poleks võimalik teha teiste, täpselt sama ametlike tööriistadega.

Poolavalik saladus on, et sa saad täiesti edukalt ka täna uuendada enda vana Windowsi värskeima versiooni peale ja sa peaksid seda kindlasti tegema. Välja arvatud vast juhul, kui sul Windows 7-ga masina peal jookseb mingi spetsiifiline tarkvara, mis ei pruugi Windows 10 peal töötada.

Arvesta ka seda, et uuendamiseks peab Windows 7 sul kindlasti olema legaalne ja selle litsents aktiveeritud.

Kuidas see käib?

Uuendamine on tegelikult ülimalt lihtne ja mingit konksu siin pole. Alustuseks mine Windows 10 allatõmbamise lehele ja tõmba installimise tööriist alla. Et see lugu ei jääks teoreetiliseks heietuseks, siis võtsin selle uuendamise ka ise ühe vanema lauaarvuti peal ette.

Käivita installifail ning lase sellel Windows 10 alla tõmmata ja kui antakse valik, siis ütle, et soovid seda sama arvutit uuendada ning soovid (kui ikka soovid) failid alles jätta. Edasi jälgi juba Windowsi juhiseid, ühegi keerulise valiku ette sind ei panda, lihtsalt klõpsa jätkamise nuppu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas praegu Windows 7 tasuta ja legaalselt Windows 10-ks muuta? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Artikkel ilmus esimest korda jaanuaris. Kuna aga äsja sai kontrollitud, et see lahendus töötab siiani, siis avaldame loo uuesti. Kirjutasime eile, et aasta pärast ehk 14. jaanuaril 2020 lõpetab Microsoft Windows 7 operatsioonisüsteemi toetamise. See tähendab, et selle tarkvaraga arvutid ei saa enam uuendusi ega kriitilisi turvapaiku.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tema hinnangul võib kurjategijatel kuluda uuenduste puudumisel mõni nädal või kuu, et hakata nõrkusi ära kasutama. "Piltlikult öeldes hakkab arvuti uks vaikselt lahti vajuma ning kurjategijatel tekib ajapikku võimalus varastada näiteks inimeste isiku- ja krediitkaardiandmeid või pääseda kogu arvuti sisule ligi," lausus Arm.

Windows 7 toe lõpetamine tähendab ka seda, et teised teenusepakkujad lõpetavad oma programmide toetamise Windows 7 versioonil ning pole tagatud, et need töötavad viperusteta ja on turvalised. Üheks selliseks on ID-tarkvara DigiDoc4. "See tähendab, et Windows 7 kasutades ei pruugi toimida näiteks digiallkirja lisamine või dokumendi krüpteerimine. Selleks, et tagada mistahes programmi töö, tuleks alati kasutada kõige värskemaid versioone," ütles Arm.

DigiDoc tarkvara töötab Windows 8.1 ja 10, MacOS, Linuxi ning Androidi ja iOS-i operatsioonisüsteemis. DigiDoc tarkvara on kasutusel umbes 600 000 arvutis ning ligi 15% kasutajatest on selle paigaldanud arvutisse, mis kasutab veel Windows 7 operatsioonisüsteemi.

Windows 7 saad sa praegu ka tasuta Windows 10 peale uuendada. Siit leiad õpetuse, kuidas seda teha.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
RIA: Windows 7 kasutajad peavad operatsioonisüsteemi uuendama | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Microsoft lõpetab 14. jaanuaril 2020 operatsioonisüsteemi Windows 7 toetamise ja pärast toe lõppemist ei pruugi arvutis töötada DigiDoc tarkvara, annab teada Riigi infosüsteemi amet. Kuigi Windows 7 operatsioonisüsteemiga arvutit saab edasi kasutada, soovitab riigi infosüsteemi amet tarkvara kiiremas korras välja vahetada. "Microsofti toe kadumine tähendab seda, et Windows 7 enam ei uuendata ega paigata ning ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Esimese hooga otsime kindlasti kodanikke, kellele liikluse teema korda läheb ja kes soovivad panustada liiklusolukorra parandamisse. Usun, et nende abil saame kokku piisavalt andmeid tõestamaks idee potentsiaali.

Ehitasime rakenduse selliselt, et saame täpset järge pidada, kes kui palju panustab ja seeläbi premeerida kõige tublimaid kasutajaid, kelle panus liikluskultuuri parandamisse on suurim.

Jaanuaris näiteks jagamegi välja 3 pardakaamerat kõige tublimatele kasutajatele ja lähitulevikus plaanime veel uusi ja põnevamaid pakkumisi.

Teatud mõttes on siin võimalus ka Eestil jälle uudsete lahendustega silma torgata ja kaudselt on kõigil kodanikel võimalus panustada selle õnnestumisse rohkem kui näiteks Skype´i või Transferwise´i puhul. Veidi suurem sarnasus on siin võibolla Teeme Ära ideega.
Kas teie lahendus või üldse tehnoloogia oleks lähiajal valmis ka näiteks autodes ja automaatselt rikkumisi leidma pardakaamera abil? Ilma, et inimene peaks üldse aktiivselt raporteerima?
Kuigi tehniliselt on see kõik juba võimalik, siis kõigepealt soovime oma unikaalse lahendusega liikluse parandamise potentsiaali tõestada ning alles seejärel investeerida järgmistesse faasidesse. Ehk siis nagu meie missioon ütleb - "KOOS tehisintellektiga parema maailma poole"

Täpsemalt saate uuest rakendusest lugeda ettevõtte lehelt ja selle alla laadida aadressilt https://supervaisor.com

# data[].attributes.attachment_link.title
Intervjuu: Eestlaste uus mobiilirakendus hakkab kasutajate abiga liikluses elusid säästma | Autogeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Täna avalikustas oma testversiooni uus eestlaste rakendus Supervaisor. Digigeenius kirjutas kevadel, et idufirma taga on loojatena ja investoritena mitmed tuntud Eesti start-up maailma tegijad. Lihtsalt öeldes on tegemist jalakäijate ja kaassõitjate rakendusega, mille abil saab igaüks osaleda liiklusrikkumiste statistika kogumises ning seeläbi aidata kaasa inimelude säästmisele. Arendusfaasis sai rakendust testida ka Autogeenius.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Eksperdid täheldasid ärevuse vähenemist ja üldist tuju paranemist karjas," märkisid kohalikud põllumajandusametnikud. Eksperimendi teises etapis hinnatakse virtuaalreaalsuse mõju lehmade piimaannile.

Talupidajad tegid katses koostööd arendajate ja loomaarstidega, et töötada välja ainulaadne tarkvara, mis jäljendaks suvist põldu. Ametnikud avaldasid ka foto VR-prille kandvast Holsteini lehmast, kes pilvisel sügispäeval simulatsiooni abiga rohelisel karjamaal nosis.

Interfaxi teatel toimusid katsetused ühes Krasnogorski farmis, mis jääb Moskvast loodesse.

Moskva piirkonna põllumajandusamet tõi välja Hollandi ja Šoti uuringuid, mis kinnitasid, et rahustav atmosfäär suurendab piimatootlikkust.

Põllumajandusamet lisas, et piimatootjad mängivad loomadele ka klassikalist muusikat, millel on rahustav ja piimaandi soodustav mõju.

Arendajad kavatsevad VR-katsetusi laiendada, kui vaatlused näitavad jätkuvalt positiivseid tulemusi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vene lehmad viidi virtuaalreaalsusega suvistele karjamaadele

# data[].attributes.attachment_link.description
"Eksperdid täheldasid ärevuse vähenemist ja üldist tuju paranemist karjas," märkisid kohalikud põllumajandusametnikud. Eksperimendi teises etapis hinnatakse virtuaalreaalsuse mõju lehmade piimaannile. Talupidajad tegid katses koostööd arendajate ja loomaarstidega, et töötada välja ainulaadne tarkvara, mis jäljendaks suvist põldu. Ametnikud avaldasid ka foto VR-prille kandvast Holsteini lehmast, kes pilvisel sügispäeval simulatsiooni abiga rohelisel karjamaal nosis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Abielu digitaalseks registreerimiseks peab muutma seadust

Abielu registreerimise digitaliseerimist analüüsitakse avalike teenuste nõukogus (ATN), kuhu kuuluvad iga ministeeriumi esindajad.

Nõukogu tööd veab majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi (MKM) infoühiskonna teenuste arendamise osakond, mille nõunik Helena Lepp on koos kolleegidega vaaginud tänavu kevadest saadik küsimuse üle, kas ja kuidas saab abielu registreerimist digitaalseks teha.

ATN ei tööta vaid abielu kallal vaid kokku on lähemalt uuritud 15 elusündmust ning neid ka analüüsitud. Teatud sündmuste puhul, nagu näiteks lapse sünd, on juba valminud detailne analüüs ja prototüüp.

Lepa kinnitusel on projekti kaasatud kõik osapooled, kes on abiellumise elusündmusega seotud ning ministeeriumites, mis on abiellumisega enim seotud on valmidus olemas, et seda senisest digitaalsemaks muuta. Seda, kas tulevikus piisab abiellumiseks vaid kahe inimese digiallkirjast riigiportaalis ei oska Lepp veel öelda kuna see selgub analüüsi järgselt.

Lisaks vajab see ka perekonnaseisutoimingute seaduse muutmist, mis hetkel ütleb, et abiellumiseks ja lahutamiseks peab füüsiliselt kohale ilmuma ning andma paberile füüsilise allkirja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Riik soovib abielu registreerimist muuta digitaalseks | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Riik analüüsib võimalust, millega soovitakse abielu registreerimine muuta digitaalseks ehk ligipääsetavaks riigiportaali eesti.ee e-teenuse kaudu. Tuleva aasta kevadeks valmib prototüüp, mille käigus valmib tulevikuvisioon, milline võiks abiellumine ning sellega kaasnev olla e-teenusena lahendatud. Kuigi riigil on olemas valmidus, et soovijad saaksid hakata abielu registreerima digitaalselt, eeldab see seaduste muutmist ning seetõttu ei ole teada, kas ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Esimesed külmad on käes ja paljud nutisõltlased leiavad end olukorrast, kus seadme aku ootamatult tühjaks saab. Elisa telekomiteenuse valdkonna juht Mailiis Ploomann jagab viis nippi, kuidas telefoni külma käes töövõimelisena hoida.

Juba ammu enne nutitelefonide tulekut oli teada, et kui oma Nokia talvel põuetaskust välja võtad, siis võib oma silmaga jälgida, kuidas patarei protsendid ekraanil langevad.

Sarnane mure on ka tänapäeval, sest akude ehituses pole palju muutunud ning külm võib su nutitelefoni akut ka püsivalt kahjustada.

Kasuta telefoni külmaga võimalikult vähe

Esimene ja kõige elementaarsem nõuanne on hoida telefoni pakase käes võimalikult vähe. Enamus tootjaid ei soovita seadmeid miinuskraadide juures kasutada just seetõttu, et aku võib hüppeliselt kiiresti tühjeneda.

Näiteks Apple'i ametlik soovitus on kasutada iPhone 0-35 kraadi juures. Nutitelefoni tasub hoida keha lähedal taskus soojas ja pikkade kõnede tegemiseks on mõistlikum kasutada sisseehitatud mikrofoniga kõrvaklappe.

Kui külma ilmaga hoida telefoni riiete välitaskus, on peamiseks probleemiks, et aku saab tühjaks ning telefon lülitab ennast ise välja.

Ära lae külma saanud telefoni

Iseenesest tundub loogiline, et kui külma saanud telefon saab kodust eemal olles tühjaks ja toiteallikas on kohe käepärast, siis võib võiks telefoni laadima panna. Selline teguviis võib teha akule rohkem kahju kui head.

Akupangaga laadimine on üldjuhul väga hea mõte, kuid enne seda peaks veenduma, et telefoni või selle aku temperatuur on vähemalt plusskraadides või veel parem - toatemperatuuril. Nii ei saa aku kahjustada ja see laeb end korrektselt täis.

Üks parimaid ja üldse mitte kõige üllatavamaid mooduseid, kuidas ennetada aku isepäist tühjenemist, on telfa enne külma kätte astumist siseruumis täielikult täis laadida.

Väljalülitunud telfa vajab kohanemiseks aega

Külma käes välja lülitunud nutitelefonile peaks andma enne uuesti sisse lülitamist aega soojeneda. Kindlasti ei tohi telefoni radiaatorile asetada, vaid tuleb sel rahulikult toatemperatuuril lasta soojeneda.

Kui telefon jääb ööseks autosse ja on ennast välja lülitanud, siis ei tohiks seda paanikahoos soojapuhuri ette soojenema viia.

Järsk temperatuurivahetus võib tingida selle, et ekraan mõraneb või nutitelefoni sisse tekib kondensatsioon. Telefoni uuesti sisse lülitades peab arvestama sellega, et võib kuluda lisaaega enne kui telefon suudab uuesti laadima hakata.

Lumme kukkunud telefoni kuivatada ei tohi

Lumme kukkunud telefonilt lume ärapuhumisega võib lumi minna sügavamale nutitelefoni mikrofoni või kuulari sisse, kus see sulab ja võib teha tagasipöördumatut kahju.

Telefon tuleks lumest puhtaks pühkida või raputada ning eemaldada kaitsekorpused ja kaaned, et vesi ei jääks nende vahele. Fööniga või radiaatori peal kuivatada ei tohi.

Õnnelikud on need, kelle seadmel on IP-sertifikaat, mis tagab veekindluse ja nii on ohutu kui nutitelefon kukub lumme või väiksesse loiku.

Aku kasutamist saab optimeerida

Mida külmem ilm, seda aktuaalsemad on ka tavapärased akusäästmise soovitused. Akut aitavad säästa näiteks ekraani taustavalguse reguleerimine hämaramaks, Wi-Fi, GPS-i ja sinihamba väljalülitamine ajal mil neid ei ole vaja kasutada ja taustal töötavate rakenduste sulgemine.

Kaanepilt: Unsplash, Patric Doyle

# data[].attributes.attachment_link.title
Viis nippi, kuidas nutitelefoni pakase eest kaitsta - Accelerista

# data[].attributes.attachment_link.description
Esimesed külmad on käes ja paljud nutisõltlased leiavad end olukorrast, kus seadme aku ootamatult tühjaks saab. Elisa telekomiteenuse valdkonna juht Mailiis Ploomann jagab viis nippi, kuidas telefoni külma käes töövõimelisena hoida. Juba ammu enne nutitelefonide tulekut oli teada, et kui oma Nokia talvel põuetaskust välja võtad, siis võib oma silmaga jälgida, kuidas patarei protsendid ekraanil langevad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mida teha, kui kahtlustad, et valitsus või veel hullem, keegi lähedane sinu taga nuhib?

Osav küberpätt saaks ühest turvamata mobiilist kätte liiga palju väärtuslikku infot selle seadme kasutaja kohta. Kui paljud tootjad hoolitsevad järjest rohkem selle eest, et nende seadmetes oleksid igati turvalised, mugavad ja kergemini kasutatavaid turvalahendused, siis inimeste selles vallas koolitamisega tegeletakse juba ka riiklikul tasemel. Näiteks käivitas Riigi Infosüsteemide Amet hiljuti küberturvalisuse kampaania, mille eesmärk on teadvustada ohte just vanemaealistele. Samsung tegeleb teiselt poolt sellel sügisel Õpilaste Digitaalne IQ programmi abil koolinoortele digitarkuste õpetamisega.

Mida lisaks aga teha siis, kui kahetasemeline autentimine on ammu olemas ning parooliks ülipikk suvaliste sümbolite jada?

Samsung Eesti tootekoolitaja Riho Kopso jagab viis soovitust, kuidas oma turvalisus viia kõrgeimale tasemele:

- Telegram. See on tasuta sõnumirakendus, mis olemuselt sarnane WhatsApp´iga, aga pakub kõrgemat turvalisust. Sõnumid on krüpteeritud, soovi korral saab iga vestlust eraldi lukustada ning lisada ka n-ö enesehävituse taimeri ehk mingi aja möödudes kustuvad sõnumid ise ära nagu spioonifilmis.

- CM Security AppLock. Mobiilirakendus lubab sul panna eraldi PIN-koodid kõikidele oma telefonis olevatele rakendustele või seadetele. Näiteks saab eraldi parooliga kaitsta ka oma andmesidet, WiFit või muid seadmeid.

- Samsung Knox. Samsungi seadmetesse paigaldatud turvasüsteem lubab telefonis olevaid andmeid, faile, pilte jm krüpteerida ning jaotab kogu tarkvara piltlikult öeldes osadeks, et rünnaku korral ei saaks olla ohus korraga kogu seadme sisu. Seda rakendust soovitavad ja kasutavad ka riigiasutused ise.

- Kyms. Kaval nutitelefoni rakendus näeb välja nagu tavaline kalkulaator, aga sisestades õige numbrikombinatsiooni, avab see hoopis krüpteeritud kausta, kuhu saad oma salajasi pilte ja videosid salvestada. keegi ei tea, et need seal peidus on.

- DuckDuckGo. Guugeldades jõuavad sinu otsingusõnad, otsinguajalugu ja küpsised tihti mingite kolmandate veebilehtedeni või ei tea kuhu. DuckDuckGo hoolitseb selle eest, et sinu otsingud ei salvestuks kuhugi ning keegi ei saaks kunagi teada sinu viimasest piinlikust otsingufraasist „Kuidas keeta muna?".

# data[].attributes.attachment_link.description
Mida teha, kui kahtlustad, et valitsus või veel hullem, keegi lähedane sinu taga nuhib? Osav küberpätt saaks ühest turvamata mobiilist kätte liiga palju väärtuslikku infot selle seadme kasutaja kohta. Kui paljud tootjad hoolitsevad järjest rohkem selle eest, et nende seadmetes oleksid igati turvalised, mugavad ja kergemini kasutatavaid turvalahendused, siis inimeste selles vallas koolitamisega tegeletakse juba ka riiklikul tasemel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Selleks mine esmalt Wordi programmis Fail menüüsse ning otsi üles "Halda dokumenti" valik. Selle avades pakutakse esimesena varianti salvestamata dokumendid taastada. Kõik sellised failid kogutakse kokku eraldi kataloogi, mille sisu selle valiku puhul kuvatakse.

Kasuta Windows Explorerit

Teine variant on sukelduda menüüde rägastikku ning ise veidi uurimistööd teha. Word tekitab automaatselt salvestamata failist koopia, mida võib otsida kõvakettalt sellisest asukohast - C:\Users\ kasutaja nimi\AppData\Roaming\Microsoft\Word.

Vaata prügikasti

Alati tasub üle vaadata ka prügikast, olemaks kindel, et kadunud fail pole sinna eksinud. Prügikastis olevaid faile saab sealt lihtsalt lohistades välja tõsta, kuid mugavam variant on kasutada parema hiireklikiga avanevast menüüst "Taasta" valikut. Nii saab fail tagasi täpselt sinna, kus ta enne asus.

Väldi tulevikus probleeme

Selleks aga, et tulevikus kadunud Wordi dokumentide otsimist vältida, tuleks sisse lülitada failide automaatne salvestamine. Vaikimisi ongi see juba sisse lülitatud, kuid seda 10 minutilise intervalliga. Word võimaldab aga selle numbri viia ka väiksemaks, näiteks 1 või 5 minuti peale.

Selleks mine Wordi dokumendis Fail -> Suvandid -> Salvestamine ning otsi sealt üles automaatsalvestamise teabe valik.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas kadunud Wordi faile taastada? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Teinekord võib juhtuda, et kogemata kustub ära fail, mis ei peaks. Wordi dokumentide jaoks on õnneks olemas mõned võtted, kuidas neid veel päästa annab ning arvuti kõvakettale tagasi on võimalik tuua. Kasuta sisseehitatud taastajat Wordi tekstitöötluse programmi on sisse ehitatud mehhanism, mis automaatselt salvestab loodud failid.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indrek Kald * 25 november 2019

Eesti ettevõte B.EST Solutions Estonia saavutas oma digiidentiteedi lahendusega USA riikliku standardite ja tehnoloogiainstituudi ülemaailmsel konkursil teise koha.

Auhind anti välja võistluse " Expanding the SIM Card use for Public Safety Challenge" raames, eesmärk oli tõsta avalikku ohutust SIM-kaardi funktsionaalsusi uuendades.

Kevadel alanud võistluse korraldaja NIST ( The National Institute of Standards and Technology) avaliku ohutuse uuringutega tegelev osakond kutsus tarkvaraarendajaid ja turvaeksperte esitlema kontseptsiooni lahendusest, mis võimaldab SIM-kaarti kasutada turvalise dokumentide konteinerina ning omab isiku autentimise mehhanisme.

Teises konkursi etapis tuli arendada töötav mobiilirakendus ning seejärel selgusid neli finalisti, kelle hulgas oli ka Eesti ettevõte. Konkursi esikolmik kuulutati välja novembris, esimese koha sai Solokeys, teise koha B.EST Solutions Estonia ning kolmanda koha Fortyedge.

Eesti ettevõte oli ainsana pärit väljaspoolt Ameerikat, keda kohtunike paneeli poolt auhinnati. B.EST Solutionsi esindajate sõnul on NIST'i tunnustus tugev kvaliteedimärk, sest tegemist on ühe maailma kõige olulisema teadusasutusega, mis tegeleb toodete, teenuste ja infoturbe standardite väljatöötamisega.

"Meil on ülimalt hea meel, et meie ettevõtet otsustati nii väärika auhinnaga tunnustada," märkis B.EST Solutionsi äriarendusejuht Rico Adigazalov.

B.EST Solutionsi müügijuhi Daniil Gussevi sõnul läbisid nad seitsme kuu jooksul mitu etappi, kus valideeriti nii tehnoloogiline turvalisus, nõuetele vastamine kui ka lahenduse üldkasutegur. "Meie pakutud lahendus põhineb mobiilsel isikutuvastusel (Mobiil-ID), kasutajale pakub lisaväärtust võimalus lisada mobiilirakendusse olulisi dokumente, nagu ID-kaart, pass, juhiload, ühistranspordi kaardid, ettevõtte personalikaardid, panga- ja kliendikaardid. Taolist lahendust Ameerika Ühendriikide turul hetkel ei ole," selgitas ta.

B.EST Solutions Estonia on Eesti e-riigi lahendusi (sh digitaalset identeeti) eksportinud 2010. aastast. B.EST Solutions viis ellu ka esimese X-tee projekti väljaspool Eestit ning on mobiil-ID (Asan Imza) operaator Aserbaidžaanis aastast 2014. Läbi Asan Imza on võimalik kasutada enam kui 650 avaliku ja erasektori e-teenust ning Azan Imzad antakse välja maailma esimese M-residentsuse lahendusena pea 80 Aserbaidžaani konsulaadis ja saatkonnas üle maailma.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti firma digilahendus üleilmse konkursi võitjate seas

# data[].attributes.attachment_link.description
Indrek Kald * 25 november 2019 Eesti ettevõte B.EST Solutions Estonia saavutas oma digiidentiteedi lahendusega USA riikliku standardite ja tehnoloogiainstituudi ülemaailmsel konkursil teise koha. Auhind anti välja võistluse " Expanding the SIM Card use for Public Safety Challenge" raames, eesmärk oli tõsta avalikku ohutust SIM-kaardi funktsionaalsusi uuendades.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Peaaegu igal arvutil on olemas pudelikael, aga mis see on? Pudelikael on efekt, mis tekib, kui arvuti üks või mõni komponenti hoiavad tagasi selle täielikku potentsiaali, mistõttu suudab arvuti teha vähem, kui teised komponendid lubavad.

Enamasti tekitavad pudelikaelad probleeme mänguritele, aga ka kõikidele teistele, kes tahavad ära kasutada enda arvuti maksimaalset võimsust.

Tihtipeale on selleks pudelikaelaks graafikakaart või protsessor, aga see võib olla ka muutmälu, kui seda on vähe. Või on kõvaketas liialt aeglane.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas su arvuti võiks parem olla ehk kus on selle pudelikael? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga Peaaegu igal arvutil on olemas pudelikael, aga mis see on? Pudelikael on efekt, mis tekib, kui arvuti üks või mõni komponenti hoiavad tagasi selle täielikku potentsiaali, mistõttu suudab arvuti teha vähem, kui teised komponendid lubavad. Enamasti tekitavad pudelikaelad probleeme mänguritele, aga ka kõikidele teistele, kes tahavad ära kasutada enda arvuti maksimaalset võimsust.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

E-riigi vaenlane number üks. Foto: Shutterstock

Digitunnis räägime sellest, kuidas rotid e-riigi jaoks olulise kaabli ära sõid ning kas ja mida meil kõigil sellest järeldada on.

Saate teemad:

Rotid sõid kaabli ära

Ühiskaart telefonis töötab siiski, või kas ikka töötab?

Miks Samsung S10e on praegu vist parim ost Androidi-maailmast

Tesla kastikas?!

Tänavuse Ajujahi 30 parimat ideed

Saatejuhid Henrik Roonemaa ja Hans Lõugas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitund: Rotid sõid kaabli ära, mida sellest järeldada? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitunnis räägime sellest, kuidas rotid e-riigi jaoks olulise kaabli ära sõid ning kas ja mida meil kõigil sellest järeldada on. Saate teemad: Rotid sõid kaabli ära Ühiskaart telefonis töötab siiski, või kas ikka töötab? Miks Samsung S10e on praegu vist parim ost Androidi-maailmast Tesla kastikas?!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Interneti kasutamiseks on lisaks seadmele tarvis ka ühendust, mida mööda andmed liikuma panna. Koduinterneti puhul on võimalik kasutada ühenduskiiruseid alates 5 megabitist sekundis kuni 500 megabitini sekundis. Millisel juhul ühte või teist varianti peaks eelistama?

Mis tegevused kasutavad enim mahtu?

Erinevad tegevused internetis nõuavad erinevaid ühenduskiirusi. Näiteks on videote vaatamine üks neist tegevustest, mis võib suurel määral andmemahtu tarbida. Oluliseks aspektiks sellisel juhul on ka video kvaliteet - mida kõrgem on resolutsioon, seda suurem on tarbitav andmesidemaht.

Netflixi puhul on kõrglahutusega (1080p) pildi juures keskmiseks kuluks 5 megabitti sekundis, kui sama videot aga 4K resolutsioonis vaadata, võib see maht küündida kuni 25 megabitini sekundis.

Milline kiirus on piisav?

Lisaks mahule on olulise tähtsusega ka seadmete hulk, mida ühes majapidamises internetis käimiseks kasutatakse. Keskmiselt võib arvestada 5 megabitti ühe seadme kohta, kui andmesidet tarbitakse tavalisteks tegevusteks. Elisal on olemas sellise kasutusviisi jaoks pakett Internet S, kus allalaadimiseks kiirust 10 megabitti sekundis.

Kui aga seadmeid on rohkem ning kasutus aktiivsem, tasuks mõelda ka suuremate kiiruste peale. Internet M pakett on sellisel juhul täpselt paras ning võimaldab allalaadimise kiiruseid kuni 50 megabitti sekundis.

Kui kasutad aga mitut internetti tarbivat nutiseadet korraga või soovid mahtu kogu perega jagada, tasub eelistada suuremaid pakette. Nii saad olla kindel, et ükski tegevus ei jää teise seadme tõttu tegemata.

Suurema mahuga paketid sobivad aga neile, kes regulaarselt filme ja videoid üle interneti striimivad või võrgumänge mängivad. Elisal on selleks tarbeks olemas paketid Internet L (150 megabitine allalaadimise kiirus) ja Internet XL (500 megabitine allalaadimise kiirus). Kui peres on aktiivseid videovaatajaid mitu, siis on mõistlik eelistada just viimast. Samuti on viimase puhul suurem ka üleslaadimiskiirus (50 megabitti), mis võimaldab vajadusel internetti rutemini faile üles laadida.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Kui kiiret internetiühendust sul tegelikult vaja on? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Interneti kasutamiseks on lisaks seadmele tarvis ka ühendust, mida mööda andmed liikuma panna. Koduinterneti puhul on võimalik kasutada ühenduskiiruseid alates 5 megabitist sekundis kuni 500 megabitini sekundis. Millisel juhul ühte või teist varianti peaks eelistama? Mis tegevused kasutavad enim mahtu? Erinevad tegevused internetis nõuavad erinevaid ühenduskiirusi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Foto: Scanpix/Reuters/Bob Strong.

Barcelonas toimunud nutilinnade üritusel Smart City Expo World Congress (SCEWC) pälvis 2019. aasta nutilinna tiitli Rootsi pealinn Stockholm.

Kolme päeva jooksul tõi üritus kokku inimesi üle 700 linnast, 1010 külastajat ja üle 400 esineja. Üheksandat korda peetud SCEWC tõi tänavu kokku 24 000 osalejat ehk 15% rohkem kui möödunud aastal.

Kohtunike sõnul paistis Stockholm teiste kandidaatide seast välja just oma strateegia tõttu, milleks on innovatsiooni, avatuse ja ühenduvuse abil nutika ja omavahel ühendatud linnaruumi loomine, et parandada nii linna ärikeskkonda kui ka elamistingimusi.

Iga-aastasel rahvusvahelisel suurüritusel jagati auhindu nii kõige muljetavaldavamate uuenduslike projektide kui ka initsiatiivide eest. Lisaks peaauhinnale jagati tiitleid ka juhtimise ja finantssektori, mobiilsuse, linnakeskkonna, digitaalsete uuenduste ja uuendusmeelsete ideede valdkondades.

Näiteks mobiilsuse valdkonnas pälvis esikoha Boliivia linna La Paz. Nimelt on linnas transpordifirma Mi Teleférico poolt juhitud ühistranspordivõrgustik, mille sarnast naljalt mujalt maailmas ei leia. Arvatavasti maailma suurim köisraudteevagunitest koosnev ühistranspordivõrgustik hõlmab 10 erinevat marsruuti pikkusega 31,6 kilomeetrit ja läbib 37 eri peatust.

Loe teiste osalenud linnade ja projektide ning võitjate kohta lähemalt siit!

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
2019. aasta nutilinnaks valiti Stockholm | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Barcelonas toimunud nutilinnade üritusel Smart City Expo World Congress (SCEWC) pälvis 2019. aasta nutilinna tiitli Rootsi pealinn Stockholm. Kolme päeva jooksul tõi üritus kokku inimesi üle 700 linnast, 1010 külastajat ja üle 400 esineja. Üheksandat korda peetud SCEWC tõi tänavu kokku 24 000 osalejat ehk 15% rohkem kui möödunud aastal.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Külm aeg on kätte jõudmas ning sellega seoses on vaja rohkem mõelda ka oma nutiseadmete kaitsmisele ilma eest. Mis on need nipid, mis aitaksid sülearvuti kasutajatel oma seadmeid paremini hoida?

Kasuta kotti

Kui kasutad sülearvutit, on sul suure tõenäosusega olemas ka kott selle jaoks. Siiski tuleks külma puhul koti valimisel mõnda nüanssi silmas pidada.

Kui kannad tihti ja pikema perioodi jooksul arvutit külma käes, tasuks eelistada sellist kotti, mis kaitseks ka niiskuse ja sademete eest. Lisaks on hea hoida arvutit võimalikult keha lähedal, et arvuti niimoodi veidi soojemana hoida. Selle jaoks on hea valik selline seljakott, kus arvuti sahtel on koti tagumisel poolel ehk selles osas, mis toetab vastu selga.

Lase sülearvutil aklimatiseeruda

Kui tuled arvutiga külmast sooja või vastupidi, on alati mõistlik lasta sellel enne kasutusele võtmist seista ning temperatuuriga harjuda. Nii väldid võimalikke anomaaliaid arvuti töös ja saad kindel olla, et rüperaal edasi toimetab.

Väldi arvuti ebaloomulikku soojendamist

Kui aga viibid pikemat aega külma käes, siis ei ole hea mõte seda mõne abivahendiga soojendada. Vältida tuleks kohvitopsi või mõne taskusoojendaja kasutamist, sest need ei soojenda arvutit ühtlaselt ning võivad rohkem kahju teha kui kasu anda.

Ühe koha liigne soojendamine võib hoopis vastupidise efekti anda ning arvuti sisemisi komponente rikkuda.

Ära jäta arvutit külma kätte

Oluline on ka arvuti hoidmisel hoolas püsida, eriti külma ilma korral. Kindlasti ei ole hea mõte arvuti ööseks autosse jätta. Kui aga on vältimatu vajadus seda teha, siis tuleks arvuti võimalikult soojas kohas hoida või kinni katta.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas oma sülearvutit külma eest kaitsta? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Külm aeg on kätte jõudmas ning sellega seoses on vaja rohkem mõelda ka oma nutiseadmete kaitsmisele ilma eest. Mis on need nipid, mis aitaksid sülearvuti kasutajatel oma seadmeid paremini hoida? Kasuta kotti Kui kasutad sülearvutit, on sul suure tõenäosusega olemas ka kott selle jaoks. Siiski tuleks külma puhul koti valimisel mõnda nüanssi silmas pidada.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Telefonide akud on läinud järjest paremaks, paraku on suurenenud ka nende energiakulu. Kui enam pole raske leida turult nutitelefoni, mis peaks vastu terve päeva või isegi kaks, siis mõnel päeval on vaja kasutada kõiki asju korraga ja aku võib ikkagi tühjaks saada või oled ununenud telefoni enne kodust väljatulekut laadida. Igasuguseid olukordi tuleb ette ja võib kindel olla, et alati pole ka akupanka kaasas.

Lisaks vananevad telefonid hämmastava kiirusega. Aasta- või kahevanune võib olla juba tunduvalt nõrgema akuga. Sellises olukorras on mitu valikut. Üks on osta uus telefon. Teine lasta aku uue vastu vahetada. Kolmas võimalus on kasutada alljärgnevaid nõuandeid, mis aitavad samal akul kauem kesta.

Kohanduv heledus ja aku

Kaks akut säästvat funktsiooni on "Kohanduv heledus" ja "Kohanduv aku". Mängus on tehisintellekt, mis õpib ära, kuidas äppe ja ekraani kasutatakse ning seab need kasutusharjumustega vastavusse.

Idee on anda äppidele ja ekraanile võimalus kasutada ainult niipalju akut, kui seda on vaja. Enamasti on need funktsioonid juba vaikimisi sisse lülitatud, kuid paha ei tee üle kontrollida.

Kasuta eraldi äppi

Google'i Mängude poest ehk Play Store'st leiab mitmeid äppe, mis lubavad olla tublid akusäästjad - ning mitmed neist ongi efektiivsed. Kaks tuntumat on AccuBattery ja Greenify.

Pane ebavajalikud äpid kinni või kustuta telefonist

Paha ei tee ka aeg-ajalt äppide nimistu üle vaadata ja need, mis pole kasutuses kustutada või siis kinni panna.

Kustutamine on lihtne: lase silmadega üle äpikogu ja vaata, kas seal on midagi, mille olemasolust sa pole teadlik või mida ei soovi enam kasutada - kustuta need.

Veel on hea mõte kontrollida, millised äpid kasutavad kõige rohkem energiat. (Allolevad juhised on tehtud Samsung Galaxy S9 peal, mõnes muus Androidi versioonis võivad need natuke erineda.):

Ava seaded > Aku > Veel > Aku kasutus

Kui märkad äppe, mis võtavad liiga palju akut, saad keelata nende tagataustal töötamise. Selleks vali soovitud rakendus ja keela ooterežiimil tegutsemine. Tõenäoliselt tuleb ette hoiatus, et rakendus ei saa korralikult töötada, kui ei või tagataustal olla. Siiski keela tagataustal tegutsemine.

Kasuta akusäästjat

Akusäästja eesmärk on hoida telefoni töös siis, kui aku hakkab lõppema. Akusäästja ei lase äppidel tagataustal töötada, lisaks paneb kinnise ekraani korral kinni ka asukohateenused, peatab Google'i Assistendi, kellele häälkäskluste abil korraldusi jagada ning aitab akut säästa muudel viisidel.

Millisel hetkel akusäästjat kasutada? Saab valida, et see hakkaks tööle automaatselt. Selleks:

Ava seaded > Aku > Aku säästja;

Veendu, et automaatne sisselülitus oleks aktiveeritud;

Vali, millisel aku protsendil soovid, et akusäästja sisse lülituks (15% on alustuseks hea valik).

Kui soovid akusäästjat iga kord käsitsi sisse lülitada, siis see valik on samas menüüs. Selleks on olemas ka lihtsam viis. Akusäästmise ikoon peaks olema rippmenüüs, mis avaneb, kui ekraani ülevalt servast menüüd alla tõmmata, kirjutab The Verge. Kui seda ei paista, siis menüüd kohandades on võimalik see sinna tõsta.

Kui olukord läheb kriitiliseks

On veel mõned SOS-sammud, mida saab ette võtta, kui vaatamata kõigile eelnevatele on aku siiski tühjaks saamas aga on soov telefoni veel elus hoida.

Veendu, et kõik äpid oleksid kinni;

Lülita sisse "Do Not Disturb" režiim, et märguanded ei saaks akut võtta;

Seadista ekraani automaatne kinniminek 30 sekundi peale;

Tõmba heledus nii maha, kui võimalik;

Lülita välja Bluetooth, asukoha jälgimine ja Wifi. Sisse võib lülitada ka lennurežiimi (kui pole vaja vastu võtta kõnesid või sõnumeid);

Lülita välja äppide helid ja vibra.

ehk Digimon usub, et digitehnoloogia on vahend nagu pintsel, mis ei tee iseenesest targemaks või lollimaks, aga läbi mille on võimalik palju ära teha. "Cool oleks, kui kõik on võrgus, aga samas jääks võimalus ennast lahti ühendada." Tema peamisteks töövahenditeks on Open Office, e-mail ning muidugi klaviatuur. Digimoni digitaalsed väljakutsed algasid Tamagotchi Eestisse jõudmisega, usub ta ise. "Tulevik on digi ja tarkus ning arukas tegutsemine on igal ajal kasuks," rõhutab ta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas Androidiga telefonil akut säästa - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Telefonide akud on läinud järjest paremaks, paraku on suurenenud ka nende energiakulu. Kui enam pole raske leida turult nutitelefoni, mis peaks vastu terve päeva või isegi kaks, siis mõnel päeval on vaja kasutada kõiki asju korraga ja aku võib ikkagi tühjaks saada või oled ununenud telefoni enne kodust väljatulekut laadida.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Foto: Alexander Dennis.

Šotimaal esitleti esmakordselt Euroopas täissuuruses isejuhtivaid busse, mis järgmisel aastal testsõite tegema asuvad. Bussifirma Alexander Dennis Enviro200 on esimesed katsed juba Manchesteris läbi viinud.

Viis isejuhtivat bussi hakkavad 2020. aastal tegema testsõite kahel marsruudil Edinburghi ümbruses. Bussid mahutavad kokku 42 reisijat ning peaksid veidi üle 20-kilomeetrisel marsruudil suutma nädalas kuni 10 000 reisijat teenindada.

Hetkel veel arendusfaasis bussidele paigaldatakse lisa tehnoloogiaid, mille lõpptulemusena saavutatakse neljanda taseme isejuhtivus. See tähendab, et iga sõidu ajal peab bussis siiski juht kaasas olema.

Projekti nimega CAVForth viivad läbi bussifirma Alexander Dennis ja tehnoloogiaettevõte Fusion Processing koostöös Šotimaa transpordiameti, Bristoli robootikalabori ja Napieri ülikooliga.

CAVForthi kirjeldatakse projekti läbiviijate teatel kui üht kõige arenenumat isejuhtiva bussiprojekti maailmas. Lisaks isejuhtivate süsteemide arendamisele tegeleb Fusion Processing väiksemate projektidega, mis puudutavad inimeste poolt juhitavaid busse. Näiteks arendab ettevõtte tehnoloogiaid väliste tahavaatepeeglite kaotamiseks, automatiseeritud hädapidurduse ning jalakäijate ja ratturite tuvastus- ja hoiatussüsteemi jaoks.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Euroopa esimesed täissuuruses isejuhtivad bussid pannakse Šotimaal reisijaid vedama | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Šotimaal esitleti esmakordselt Euroopas täissuuruses isejuhtivaid busse, mis järgmisel aastal testsõite tegema asuvad. Bussifirma Alexander Dennis Enviro200 on esimesed katsed juba Manchesteris läbi viinud. Viis isejuhtivat bussi hakkavad 2020. aastal tegema testsõite kahel marsruudil Edinburghi ümbruses. Bussid mahutavad kokku 42 reisijat ning peaksid veidi üle 20-kilomeetrisel marsruudil suutma nädalas kuni 10 000 reisijat teenindada.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
13.11.2019

Digitehnoloogiate instituut

Saates arutletakse, miks inimesed Facebookis, mida nad väidetavalt ei usalda, siiski oma salajutte räägivad, mil moel ja määral kogub ja salvestab Facebook inimeste isiklikku infot, et see hiljem reklaamiklientidele maha müüa ning ka teemal, kas ühel päeval võtavad arvutid maailmas kontrolli enda kätte. Samuti kõneldakse ajukiivrist, mille abil arvuteid juhtida ja veebikeskkondade kasutajasõbralikkust testida, aga ka neurokinost.

Doktorikraadiga Ilja Šmorgun on Tallinna Ülikooli kolmekordne vilistlane, seda nii informaatika, inimese ja arvuti interaktsiooni kui ka infoühiskonna tehnoloogiate erialal. Temaga kõneleb Kaisa Gabral.
Kuula saadet siin!

# data[].attributes.attachment_link.title
Eetris on Tallinna Ülikool: Facebook teab pea poole maailma saladusi

# data[].attributes.attachment_link.description
13.11.2019 Digitehnoloogiate instituut Saates arutletakse, miks inimesed Facebookis, mida nad väidetavalt ei usalda, siiski oma salajutte räägivad, mil moel ja määral kogub ja salvestab Facebook inimeste isiklikku infot, et see hiljem reklaamiklientidele maha müüa ning ka teemal, kas ühel päeval võtavad arvutid maailmas kontrolli enda kätte.

# data[].attributes.attachment_link.description
Can you spot when you're being phished? Identifying phishing can be harder than you think. Take the quiz to see how you do.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Rubriiki toetab

Google võimaldab kasutajatel automaatselt oma kalendrisse lisada erinevate sündmuste tähtajad ja meeldetuletused. Teoorias hea mõte võib aga halval juhul osutuda reklaamisaatjate unelmaks ning sinu kalendri valeteadetega üle külvata.

Hiljuti on mitmeid kasutajaid tabanud halb üllatus, kui on oma kalendrist leidnud meeldetuletusi, mille sisuks on reklaampakkumised. Selliste sissekannete ilmumise põhjuseks on Google'i enda poolt antud võimalus, mis laseb kalendrisse automaatselt lisada erinevaid sündmusi. Näiteks lennureiside broneeringud, kuid sama süsteemi kasutavad ära ka reklaamide pakkujad.

Selleks, et rämpspakkumiste ohvriks mitte sattuda, on variant Gmaili kontolt pärinevate sündmuste automaatselt kalendrirakendusse jõudmise keelamine. Kuidas seda teha?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kaitse end spämmi eest: kuidas keelata sündmuste automaatne lisamine Google'i kalendrisse | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga Rubriiki toetab Google võimaldab kasutajatel automaatselt oma kalendrisse lisada erinevate sündmuste tähtajad ja meeldetuletused. Teoorias hea mõte võib aga halval juhul osutuda reklaamisaatjate unelmaks ning sinu kalendri valeteadetega üle külvata. Hiljuti on mitmeid kasutajaid tabanud halb üllatus, kui on oma kalendrist leidnud meeldetuletusi, mille sisuks on reklaampakkumised.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nutifoto ABC: aitab udukogudest öistel piltidel!

# data[].attributes.attachment_link.description
Hämaras pildistamine, eriti telefoniga, on paljudele paras peavalu. Kellel poleks mõnel peol tehtud ülesvõtteid, millelt vaatavad vastu udukogud, endal verevad vampiirisilmad peas. - DELFI

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Septembris avaldatud Samsungi ja CybExeri koostöös valminud ja uuringufirma Norstat läbiviidud uuringu kohaselt on lausa 44% eestlastest puutunud otseselt või kaudselt kokku olukorraga, kus nende või nende lähedaste kontosse on häkitud või on nende andmed mingil muul viisil lekkinud. Põhiliselt on tegu e-maili pettuste ohvriks langemisega, kuid häkitud on ka inimeste sotsiaalmeediakontodesse. Mida sel puhul teha, seda ei tea enamus kasutajaid.

„Kõige olulisem, mis uuringust välja tuleb on see, et kuigi paljud eestlased on andmelekete ja kontode häkkimise ohvriks ise langenud ja 84% on enda andmete turvalisuse pärast mures, ütleb 53% vastanutest, et nad ei tea, mida sellises olukorras peale hakata. Enamik ei ole midagi kuulnud ka telefonides olevatest turvalahendustest, mis nende andmeid kaitsta aitaksid. Näiteks erinevad paroolihaldurid või Samsungi telefonide puhul Knox turvasüsteem. Selgelt on väga oluline viia inimesteni teadmine, kuidas end küberruumis ja eriti just mobiilide maailmas paremini turvata," ütles Samsung Eesti mobiilidivisjoni juht Antti Aasma.

Aasma lisas, et nutiseadmete turvalisusele suurema tähelepanu pööramine on oluline just seepärast, et nagunii liigub juba suurem osa meie personaalsest informatsioonist mobiilide kaudu.

Küber-teemadega seonduv on uuringu kohaselt eestlaste jaoks oluline. 84% vastanutest ütlesid, et nad on enda andmete turvalisuse pärast kas mingil määral või väga mures. Samas ei otsi suurem osa inimesi (59%) aktiivselt infot antud teemal, et püsida kursis uute arengutega küberturvalisuse vallas. See kajastub ka inimeste käitumises. Näiteks ei kasuta 13% vastanutest jätkuvalt enda telefonis mitte ühtki sisselogimissüsteemi, mis tähendab, et nende telefon ja sealsed andmed on pidevalt ilma igasuguse kaitseta. Samuti lükkab iga kümnes eestlane telefoni tarkvarauuendusi edasi nii kaua kui võimalik või ei tee neid üldse.

„Lisaks võib välja tuua andmete varundamist. Ligi kolmandik (29%) ei varunda enda andmeid absoluutselt ning 42% kasutavad selleks välist kõvaketast, mis võib küll toimida, kuid ketta kadumise või varguse puhul on andmed taaskord läinud," sõnas küberhügieeniettevõtte CybExer vanemanalüütik Hans Lõugas. „Neljandik vastajatest hoiab enda tööga seotud andmeid samuti enda isiklikus mobiilis, mis võib kõike eelmainitud arvesse võttes olla väga ohtlik."

Antti Aasma ja Hans Lõugase sõnul tuleks turvaaukude ja andmete lekkimise vältimiseks kõigepealt kasutusel võtta küberhügieeni põhitõed. Loomulikult tuleks kaitsta enda telefoni lihtsate meetmetega nagu PIN kood, sõrmejäljelugeja või näotuvastus, et pahalane ei saaks telefoni varastamisel sellesse ilma igasuguse takistuseta sisse. Seejärel tuleb rakendada rangemaid turvameetmeid paroolides. Valida pikemad, sümboleid ja suurtähti sisaldavad paroolid ja ideaalis kasutusele võtta paroolihaldur, mis aitab parooli inimesel ka ise valida.

Samuti tuleks uue seadme soetamisel uurida, milliseid turvalahendusi see kasutab, sest ka seadmete enda või neis kasutatavate lahenduste turvalisuse tasemed on erinevad. Õngitsuskirjade või petuskeemide tuvastamisel on oluline teavitada sellest teenusepakkujaid.

Samsungi ja CybExeri tellitud ja uuringufirma Norstat läbiviidud uuringus osales Eestis 1021 18-64 aastast inimest. Uuring viidi läbi vahemikus 30.08 - 03.09.2019. Osalejatest 51% olid mehed, 49% naised ning 69% olid rahvuselt eestlased ja 31% muust rahvusest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uuring: ligi pooled eestlased on lähedalt kokku puutunud kontole häkkimisega

# data[].attributes.attachment_link.description
Septembris avaldatud Samsungi ja CybExeri koostöös valminud ja uuringufirma Norstat läbiviidud uuringu kohaselt on lausa 44% eestlastest puutunud otseselt või kaudselt kokku olukorraga, kus nende või nende lähedaste kontosse on häkitud või on nende andmed mingil muul viisil lekkinud. Põhiliselt on tegu e-maili pettuste ohvriks langemisega, kuid häkitud on ka inimeste sotsiaalmeediakontodesse.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uusi nutitelefone ostetakse nii Eestis kui kogu maailmas aina suurema hooga. Ühelt poolt tähendab see seda, et kasutajad saavad üha lühema aja möödudes enda kätte parema ja rohkemaid võimalusi pakkuvaid seadmeid. Teiselt poolt aga tuleb uus aparaat kõigepealt tööks valmis seada ehk andmed vanast telefonist ümber tõsta.

Tahame me ju, et nii sõnumid, kontaktid, kui pildid ja muu oluline telefoni vahetusel säiliks. See aga võis veel mõni aasta tagasi tähendada tõsist pusimist ja peavalu. Õnneks aga on viimasel ajal tootjad selles suunas jõudsalt toimetanud ja nende püüd kasutajate elu uue telefoni esmasel seadistamisel ja andmete üle toomisel lihtsamaks muuta on hakanud vilja kandma. Muidugi on iga ettevõte liikunud ise suunas ning loonud enda arvates parima lahenduse, kuid vähemalt on need olemas ja enamasti ka toimivad.

Ära rapsi

Uue telefoni esmasel käivitusel on oluline süveneda ja mitte valikutest läbi joosta. Kuigi suur kihk on ruttu telefon nii-öelda tööle saada, tuleks pakutavad valikud siiski mõttega läbi lugeda, sest nii on sageli hiljem elu lihtsam. Nimelt küsivad enamik telefone mingil hetkel, kas kasutaja soovib mingit sorti andmeid vanast seadmest üle tuua.

Samsung näiteks kasutab siin Smart Switch nimelist rakendust

Selle abil on võimalik kõik vajalik nii vanast Samsungi seadmest kui muudest Android telefonidest üsna lihtsalt üle kanda. Lisaks on toetatud ka iPhoned. Programmile tuleb vaid öelda, kas tegemist on uue või vana seadmega ehk kas telefon saadab või võtab andmeid vastu ning valida, millist infot üle kanda. Lisaks peab otsustama, kuidas telefonid omavahel ühendada, kas kaabliga või juhtmevabalt.

Seejärel käivitub taustal andmete ülekanne ning muud seadistused saab samal ajal lõpuni viia.

iPhone kasutab loomulikult oma lahendust, kuid toimiv on seegi

Erisuseks on siin ainult see, et andmete liigutamine toimub pilve ehk iCloudi abil. Ehk uues telefonis tuleb seadistuste tegemisel kindlasti sisse lülitada Wi-Fi ja seejärel teha valik „Restore from iCloud backup". Kui nüüd oma iCloud konto andmed sisestada, taastatakse sinna talletatud info abil uues telefonis sama seis, mis oli vanas. Eelduseks on muidugi see, et vanas telefonis on varundus sisse lülitatud. Seda saab teha Settings - Apple ID - iCloud - iCloud Backup - Back Up Now. Androidi leerist üle tulevate kasutajate jaoks on olemas valik „Move Data from Android". See aga eeldab järgmises sammus täiendava rakenduse allalaadimist, kuid ekraanile kuvatavaid juhiseid järgides pole seegi keeruline.

Huawei on oma seadmete jaoks loonud rakenduse nimega Phone Clone

Olemuselt toimib see nagu eelnevadki ehk võimaldab andmete liigutamist vanast telefonist uude. Omapäraks on aga see, et vaikimisi kasutatakse telefonide sidumiseks QR koodi. Ehk programmi uues seadmes käivitades küsitakse QR koodi. See aga kuvatakse vanas telefonis peale sama programmi käivitamist ning ütlemist, et tegemist on vana telefoniga, mis peab andmeid saatma hakkama. Edasi käib kõik üsna loogiliselt, valida tuleb andmed mida üle kanda tahetakse ja oodata kuni toiming on lõppenud.

Ka Google võib aidata

Kui eelpool toodud rakendused eeldavad, et vana telefon on kasutajal alles, võib paraku juhtuda ka olukordi, kus see nii ei ole. Näiteks kadumine, purunemine vms. Siin tuleb appi Google. Selleks aga tuleb kindlasti enne vana telefoni kadumist või purunemist selle seadetes varundamine sisse lülitada. Seda saab teha seadete alt Google nimeise valiku abil. Nii salvestatakse Google kontole kontaktid, kõnelogid, sõnumid, osad seadistused jms.. Pildid tuleks sellisel juhul küll hoida Google Drive-s, kuid lõpptulemusena on kasutaja andmed pilves olemas ning olukorras kus vana telefon on hävinud, saab andmed sealt taastada.

Mina kirjutan peamiselt nutitelefonidest ja nendega seonduvast (rakendused, hooldamine). Samuti annan ülevaateid arvutitest ja nende lisaseadmetest - kuidas oma seadmete eest hoolitseda ja mismoodi valikut teha.

# data[].attributes.attachment_link.title
Andmete üleviimine ühest telefonist teise - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Uusi nutitelefone ostetakse nii Eestis kui kogu maailmas aina suurema hooga. Ühelt poolt tähendab see seda, et kasutajad saavad üha lühema aja möödudes enda kätte parema ja rohkemaid võimalusi pakkuvaid seadmeid. Teiselt poolt aga tuleb uus aparaat kõigepealt tööks valmis seada ehk andmed vanast telefonist ümber tõsta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Makrofotograafia nõuab reeglina kalleid kaameraid ja objektiive, et väikestest objektidest ilusaid pilte teha. Nüüdseks on aga võimalik ka nutitelefoniga üpris kvaliteetseid makrofotosid teha.

Et nutitelefoniga makromaailma sukelduda, tuleb lihtsalt natuke kastist välja mõelda ja oma kaamerast viimane võtta. Teatavasti pole telefonidel spetsiaalset makroobjektiivi, kuid edukalt saab kasutada juba olemasolevaid objektiive.

Tuleb arvestada, et lendavat putukat ei saa me ilmselt kunagi ilusti pildile. Küll aga võib kätt proovida staatiliste pisidetailidega, nagu puulehed, veetilgad, valgusvihud jms.

Alati ei pea detaile nii-öelda ülevalt alla pildistama. Esiteks võiks minna objektile võimalikult lähedale, laskuda sellega ühele tasapinnale ning seejärel ka telefon tagurpidi keerata. Sedasi on telefonikaamera objektile veel lähemal. See annab sinu fotodele hoopis uue vaatenurga.

Makrofotode puhul on oluline fookus paika saada. Kõige parem on seda teha, kui sinu telefonis on olemas PRO- funktsioon, mis laseb tihtipeale fookuse manuaalselt paika sättida. Kui sul aga sellist funktsiooni pole, saad fokuseerida ekraani sõrmega puudutades.

Alati võid proovida ka erinevaid objektiive, kuigi nii-öelda tavaline objektiiv on nutitelefoni puhul makrofotode jaoks reeglina kõige parem. Küll aga saad näiteks lainurgaga tagatausta mahtu suurendada.

Detaile, mida pildistada, leiab igalt poolt. Õuest, kodust, töölt ja kust iganes. Nii et kui soovid teha huvitavaid pilte kas või oma Instagrami konto jaoks, proovi makrofotograafiat!

# data[].attributes.attachment_link.description
Makrofotograafia nõuab reeglina kalleid kaameraid ja objektiive, et väikestest objektidest ilusaid pilte teha. Nüüdseks on aga võimalik ka nutitelefoniga üpris kvaliteetseid makrofotosid teha. Et nutitelefoniga makromaailma sukelduda, tuleb lihtsalt natuke kastist välja mõelda ja oma kaamerast viimane võtta. Teatavasti pole telefonidel spetsiaalset makroobjektiivi, kuid edukalt saab kasutada juba olemasolevaid objektiive.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uksekaardid on minevik. Peagi on võimalik elada suisa võtmevaba elu, kus koduukse lukustamiseks peate tegema oma nutitelefoni ekraanil vaid näpuviibutuse. Garaaži avamine käib samas süsteemis. Tööle jõudes ootab teid all lift, mis viib teid just õigele korrusele. Liftist väljudes pakub äpp võimalust sama kerge liigutusega avada teie ees olev uks. Sama rakenduse abil sisenete oma kabinetti. Mitte mingeid uksekaarte ega võtmeid.

Just selline näeb välja Ninja Solutions OÜ tegevjuhi Madis Laasi uksekaardi- ja võtmevaba elu. "See kõik on võimalik." Ja just praegu on ettevõte uudse teenusega aktiivselt turule sisenemas ja LHV abiga uusi investoreid kaasamas.

Moodne maja võtab ise külalisi vastu

Ninja Solutions'i pakutav teenus, mille hulka kuulub telefoni äpi abil uste avamine, lifti kutsumine, külaliste ja ka kulleri toodud pakkide vastuvõtmine, see kõik on hetkel suunatud büroohoonetele. Kuid Madis Laas ei välista, et lähitulevikus saab nende poolt välja töötatud süsteemi abil siseneda ka moodsatesse kortermajadesse või hotellidesse.

Antud rakenduse väljatöötamisel oli esimeseks etapiks süsteemi sidumine liftidega. Koliti uude büroomajja. Olid olemas nii oskus kui ka tahtmine ise äppe luua. "Mõtlesime, et kuidas saaksime moodsamalt oma külalisi vastu võtta," meenutab Madis Laas idee sünnihetke.

"Oleme süsteemi arendusse pannud umbes 1,5 miljonit eurot,"

Tänasel päeval näeb külalise seisukohast süsteem välja nii. Külaline saab kasutada fuajees olevat tahvelarvutit. Esmalt tuleb ekraanilt valida ettevõte ning seejärel konkreetne isik, kellega on kohtuma tuldud.

"Võõrustaja telefon heliseb ja ekraanile ilmub fuajees oleva tahvelarvuti kaamerast pilt. Olles teadlik, et mul on kohtumine, siis teen äpist ühe liigutuse ja saadan külalisele lifti vastu." Muidu on liftisõit kõrvalistel isikutel võõrustaja korrusele keelatud.

Järgmiseks lisati rakendusele süsteem, mis võimaldab kasutajal liikuda majas ringi uksekaardi vabalt, kasutades ustest sisenemiseks äpi sisse kuvatud nuppe.

"Kui hoone administraatori poolt meie lahendust vaadata, siis maja omanik saab anda rentnike esindajatele igaühele omad personaliseeritud õigused," selgitab Madis.

Näiteks rentnik A saab valitseda korrust 2 ja rentnik B saab valitseda korrust 4 ja 5 jne. Rentnik edastab oma inimestele, kas siis gruppide kaupa või personaalselt igaühele nö digitaalse võtmekimbu, mis võimaldab tal avada ja sulgeda just talle kasutamiseks lubatud uksi.

Turvalisem, kui uksekaart

Lisaks ka turvalisuse küsimus, mis räägib äpi kasutamise kasuks. "Üheks suureks ja üldlevinud turvariskiks on see, et büroohoonete omanikel või rentnikel puudub ülevaade kui palju magnetkaarte väljas on," arutleb Madis Laas.

Ninja süsteem annab reaalajas ülevaadet, kui palju on kasutajaid: kellel on millised õigused. Süsteem näitab soovi korral ära ka, millisel hetkel, milliseid uksi on avatud. Õiguseid on võimalik vaid paari klikiga kas juurde anda või vähemaks võtta.

Selline pilt ilmub võõrustaja ekraanile, kui külaline fuajees olevast tahvlist palub sissepääsu. (C) Fotod: Siim Männik

Süsteemi turvalisuse tagavad aga omakorda tänapäevased mobiiltelefonid, mis on varustatud biomeetriliste tuvastusseadmetega - näpujäljelugeja ja näotuvastus.

"Iga ukse kõrvale on sellist seadet liiga kallis paigaldada. Täna kannab iga inimene neid oma mobiiltelefonis kaasas. Selle kaudu saame öelda, et lahendus, mida pakume on turvalisem kui kopeeritavad magnetkaardid või võtmed."

Seda väidet kinnitab ka fakt, et tavalisest uksekaardist, mis enamikes büroodes kasutusel on, saab vaid 10 euro eest spetsialist hõlpsasti koopia teha. Võtme dublikaadi tegemine käib veel lihtsamalt.

Kolmanda funktsioonina pakub Ninja pakiautomaadi süsteemi, läbi mille saab igaüks oma posti kätte fuajees asuvast integreeritud Cleveroni pakiautomaadist. Kuller ei pea enam mööda korruseid voorima ning jätab saadetise pakiautomaati. Äpp annab paki saajale saadetise saabumisest teada.

Laasi sõnul on nad hetkel jõudnud sinnamaani, kus inimese tööga võrreldes on nende pakutav automatiseeritud lobby teenus odavam, praktilisem ja turvalisem.

Kolm aastat ja 1,5 miljonit eurot

Ninja süsteemi kallal on kolm aastat jutti igapäevaselt tööd teinud 7-8liikmeline tiim. "Me oleme arendanud seda teenust põhjalikult ja kvaliteetselt." Süsteemi välja töötamisele on kulutatud kopsakas summa raha ja hulk töötunde.

"Oleme süsteemi arendusse pannud tänaseks umbes 1,5 miljonit eurot," lisab Madis, et kvaliteetne toode maksabki palju raha.

Kui palju maksab?
INDOOR.NINJA TEENUS KOOSNEB KOLMEST MOODULIST:
1) LIFTIMOODUL
2) POSTKASTIMOODUL
3) LUKUSÜSTEEMID

ÜHE MOODULI KUUTASU ON ALLA 500 EURO.
"OLEME TEENUSE HINDA TURUL NII POSITSIONEERINUD, ET SELLE KUUTASU OLEKS ODAVAM, KUI SEKRETÄR," LISAB ETTEVÕTTE TEGEVJUHT MADIS LAAS HINNAPOLIITIKA SELGITUSEKS.
ESMASE INSTALLEERIMISE PUHUL LISANDUB KA SEADMETE HIND.

Niivõrd mahukasse ettevõtmisesse on juba kaasatud ja kaasatakse lisaks ka investoreid. "Kvaliteetse toote tegemine võtab aega ja raha ja kui endal kõike seda raha ei ole, siis tuleb kaasata investoreid ja seda me täna ka teeme."

Madise sõnul on tark tegutseda koos Eesti tipp-professionaalidega. "LHV on innustunud meie tootest ja meie kiidame nende professionaalsusest. Meil on nendega tekkinud hea koostöövaim ja LHV juhtimisel oleme ettevõttesse uut ringi raha tõstmas."

Pärast kolme aastat katsetamist ollakse valmis tulema turule. Valmisolek, et lisada süsteemi ca 100 maja ühe kuu jooksul on tänaseks päevaks olemas. Hetkel on süsteem aktiivselt kasutuses umbes 10-s majas ja septembris tuleb lisa.

"Tänaseks oleme jõudnud tasemele, kus me räägime maailma tippfirmadega."

Ideaalne oleks paigaldada süsteem ehituse lõppjärgus ning pakkuda uutele üürnikele kohe täislahendust. Kuid seda on võimalik paigaldada ka vanematesse majadesse. "Vaatame hooneid sellise pilguga, et ca 10 aastat vanu maju saame üsna kergelt üle viia moderniseeritud ja targemale lahendusele. Seda juhul, kui meid ootavad ees juba platvormile integreeritud läbipääsusüsteemid. Meie süsteem on üsna kergesti installeeritav," lubab Madis Laas.

Täna ollakse valmis, et hakata jõuliselt turule tulema. Oma koduturuks peab ettevõte Euroopat ja plaanid on suured. "Tänaseks oleme jõudnud tasemele, kus me räägime läbipääsusüsteemide maailma tippfirmadega. Meid respekteeritakse ja neid kõnetab see, mida me oleme suutnud luua. See on meie jaoks suur saavutus."

Ninja Solutions aitab viia büroohooned uuele tasemele
2021.AASTAL KERKIB TALLINNA KESKLINNA MAAKRI TÄNAVALE MOODNE BÜROOHOONE SKYON. MAJAS VÕETAKSE KASUTUSELE INDOOR.NINJA SÜSTEEM TÄISFUNKTSIONAALSUSES - LIFTIDE JUHTIMINE, LUKUSÜSTEEMID JA PAKIAUTOMAADID, PLUSS KÜLALISTE VASTUVÕTMINE.
"SKYONIGA LOOME MAJA KASUTAJATELE TÄIESTI UUE KVALITEEDITASEME," ÜTLEB CAPITAL MILL OÜ PARTNER JA SKYONI PROJEKTI ÜKS EESTVEDAJATEST TANEL SAMUEL.
"SELLEKS, ET TEHA MIDAGI UUDSET, PEAD SA MÕTLEMA TEISTMOODI JA TEGEMA OTSUSEID, MIS KUJUNDAVAD TULEVIKKU," SELGITAB TA MIKS NAD VALISID KOOSTÖÖPARTNERITEKS JUST INDOOR.NINJA.
"TEHNOLOOGIA ARENEB, SAADES AINA ROHKEM IGAPÄEVASE ELU OSAKS. OLEME VÕTNUD EESMÄRGIKS PAKKUDA SKYONI ÜÜRNIKELE MEIE HOONE MOODSAT JA TURVALIST KASUTUSKOGEMUST. KOOSTÖÖS NINJAGA SAAMEGI ME SEDA TEHA: PAKKUDA MEIE UUES MAJAS MUGAVUST JA TURVALISUST TÄIESTI UUEL TASEMEL," LUBAB TA.

# data[].attributes.attachment_link.title
Innovatiivne äpp, mis võtab vastu külalisi, avab uksi ja kutsub lifti | Investeeri

# data[].attributes.attachment_link.description
Uksekaardid on minevik. Peagi on võimalik elada suisa võtmevaba elu, kus koduukse lukustamiseks peate tegema oma nutitelefoni ekraanil vaid näpuviibutuse. Garaaži avamine käib samas süsteemis. Tööle jõudes ootab teid all lift, mis viib teid just õigele korrusele. Liftist väljudes pakub äpp võimalust sama kerge liigutusega avada teie ees olev uks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Peaaegu igal arvutil on olemas pudelikael, aga mis see on? Pudelikael on efekt, mis tekib, kui arvuti üks või mõni komponenti hoiavad tagasi selle täielikku potentsiaali, mistõttu suudab arvuti teha vähem, kui teised komponendid lubavad.

Enamasti tekitavad pudelikaelad probleeme mänguritele, aga ka kõikidele teistele, kes tahavad ära kasutada enda arvuti maksimaalset võimsust.

Tihtipeale on selleks pudelikaelaks graafikakaart või protsessor, aga see võib olla ka muutmälu, kui seda on vähe. Või on kõvaketas liialt aeglane.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas su arvuti võiks parem olla ehk kus on selle pudelikael? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga Peaaegu igal arvutil on olemas pudelikael, aga mis see on? Pudelikael on efekt, mis tekib, kui arvuti üks või mõni komponenti hoiavad tagasi selle täielikku potentsiaali, mistõttu suudab arvuti teha vähem, kui teised komponendid lubavad. Enamasti tekitavad pudelikaelad probleeme mänguritele, aga ka kõikidele teistele, kes tahavad ära kasutada enda arvuti maksimaalset võimsust.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Otsinguriba taha ilmub ka vastava laienduse ikoon, mille kaudu on võimalik ka muid parameetreid piltide salvestamiseks määratleda. Näiteks saab paika panna mõõtude järgi reegli, millisest suurusest alates pilte salvestatakse.

Selle laienduse on võimalik aga pilte salvestada liigutuste abil. Pilti veebilehel ükskõik mis suunas tirides, salvestatakse see automaatselt. Lisaks on võimalik pilte salvestada ka „Alt" klahvi all hoides ning samal ajal pildile klikkides.

Kui aga vajutada otsinguriba kõrval paiknevat laienduse ikooni, laeb see korraga alla kõik veebilehel olevad pildid.

Neile, kes rohkem valikuid ihkavad, sobib hästi Image Downloader nimeline laiendus. Otse pildil klikkides ei toimu küll midagi, kuid kui laiendusi ikoonist menüü avada, kuvatakse kasutajale kõik lehel olevad pildid. Neid on võimalik seejärel alla laadida ühekaupa või koos. Samuti saab kasutaja valida ise kataloogi, kuhu pildid laetakse.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
Nende laienduste abil saad internetist pilte salvestada vaid ühe klikiga | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Otsinguriba taha ilmub ka vastava laienduse ikoon, mille kaudu on võimalik ka muid parameetreid piltide salvestamiseks määratleda. Näiteks saab paika panna mõõtude järgi reegli, millisest suurusest alates pilte salvestatakse. Selle laienduse on võimalik aga pilte salvestada liigutuste abil. Pilti veebilehel ükskõik mis suunas tirides, salvestatakse see automaatselt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tänavafotograafia või meid kõiki ümbritseva elu jäädvustamine on fotograafia üks vanimaid ja olulisemaid liike. Kuidas ja miks on nutitelefon tänavafotograafia jaoks väga hea tööriist, sellest räägimegi käesolevas artiklis.

Kuna nutitelefon on meil kõigil taskus, osutubki see sageli kõige paremaks kaameraks, millega tänavafotograafiat praktiseerida. Tänaval veelgi paremate piltide tegemiseks tutvustab Hendrik Osula sulle väikeseid trikke, mis seda lihtsustavad.

Kuna hea pildi juures on ajastus väga oluline ja hea hetk möödub silmapilkselt, tuleb teada, kuidas võimalikult kiiresti oma telefoni kaameraprogramm avada. iPhone'il võimalikult kiiresti kaameraprogrammini jõudmiseks tuleb liikuda sõrmega paremalt vasakule. Androidi telefonil tuleb peamiselt liikuda alt paremast nurgast üles. Lisaks suudavad mõned Androidi telefonid, näiteks Huawei omad, teha pilti nii, et vajutad kaks korda hästi kiiresti helitugevuse vähendamise nuppu ja pilt tekib sekundi murdosa jooksul. Seda funktsiooni tasub kasutada siis, kui tead, et hetk, mida näed, võib mööduda nii kiiresti, et sa ei jõuagi oma kaameraprogrammi avada.

Tänavafotograafia puhul on mõnikord tähtis tabada hetki ka nii, et inimene, keda sa pildistad, ei saa aru, et sa temast pilti teed. Enamikul telefonidel on selleks heli tugevdamise nupp. Seda saabki kaameraprogrammi kasutades päästikuna kasutada.

See nupp tuleb mängu siis, kui sa ei taha pildi tegemiseks telefoni silmade kõrgusele tõsta. Selleks võidki telefoni niisama käes hoida, asetada pöidla helitugevuse nupule, umbkaudu tunnetada, kas pilt on kadreeritud, ja siis nuppu vajutada. Niimoodi saadki jääda võimalikult nähtamatuks, et tabada just see hetk täpselt nii ehedalt, kui soovisid. Kui saad telefoniga ühendada tavalisi juhtmega kõrvaklappe, millel on helitugevust reguleerivad nupud, siis ka sealne plussnupp töötab kaamera päästikuna.

Ehedate hetkede jäädvustamisel tuleb appi ka see, kui su telefonil on telefotokaamera. Nii saad jääda pildistatavast inimesest või objektist natukene kaugemale ja jäädvustada kõike distantsilt. Niimoodi ei pruugigi näha olla, et sa kellestki pilti teed. Lisaks nähtamatuks jäämisele saab teleobjektiiviga teha pilti objektidest, millele pole võimalik läheneda, ning hoida samas kadreering võimalikult lihtne.

Enda jaoks huvitavate ajade leidmiseks tasub ringi käia avatud silmadega ja isegi kui sul pole kaamerat käepärast või sa ei leia midagi, millest tahaksid pilti teha, tasub ikka jälgida, kuidas ja kuhu valgus langeb.

Lisaks tasub silmas pidada neidki nippe, millest eelmistes videotes rääkinud oleme. Näiteks otsida peegeldusi veepindadelt või aknaklaasidelt ja proovida hoida oma pildid võimalikult lihtsad ja vabad ebaolulistest detailidest või mürast. Viimase puhul tuleb kasuks teleobjektiiv ja pildi läbimõtlemine.

Mustvalge töötlusega liiale minna ei tasu ja reegel on, et halva pildi mustvalgeks keeramine seda heaks ei tee. Kui aga näed, et mõni hetk on mustvalgena parem, siis tasub seda proovida. Näiteks siis, kui värvid pildi valguskontrasti vähendaksid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nutifoto ABC: kõige parem kaamera on see, mis sul kaasas

# data[].attributes.attachment_link.description
Tänavafotograafia või meid kõiki ümbritseva elu jäädvustamine on fotograafia üks vanimaid ja olulisemaid liike. Kuidas ja miks on nutitelefon tänavafotograafia jaoks väga hea tööriist, sellest räägimegi käesolevas artiklis. Kuna nutitelefon on meil kõigil taskus, osutubki see sageli kõige paremaks kaameraks, millega tänavafotograafiat praktiseerida. Tänaval veelgi paremate piltide tegemiseks tutvustab Hendrik Osula sulle väikeseid trikke, mis seda lihtsustavad.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Rubriiki toetab

Tekstifaili pildistamine või PDF-iks muutmine ja selle internetiavarustesse riputamine võib kuuluda nii mõnelgi positsioonil igapäevarutiini hulka. Mida ette võtta aga siis, kui toimda tuleb täpselt vastupidi? Pildil kujutatud teksti toimetatavaks muutmine (Optical Character Recognition) on nüüdseks juba üpriski tuttav nähtus.

Üheks võimaluseks on kasutada Free Online OCR nimelist programmi. Protsess on imelihtne, tasub vaid piltfail üles laadida ning vajutada teisendamisnuppu.

Tekstituvastus tarkvara jõudis hiljuti ka Google Chrome ridadesse, muidugi küll arendusjärgus kujul. Protsessi käivitamiseks tuleb Chrome otsinguribasse kirjutada kood "chrome://flags" ning etteilmunud lehelt otsida "Experimental web platform" nimelist terminit. Leidnud õige funktsiooni, tuleb sellele luba anda ning Chrome taaskäivitada.

Juhtnöörid täidetud, tuleb liikuda sellele leheküljele ning oma pilt üles laadida. Vajuta "Submit" ja tekst ilmub ekraanile.

Tõenäoliselt integreeritakse antud funktsioon lähitulevikus Chrome sisse mugavamalt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hea nipp: Kuidas muuta pildil olev tekst kopeeritavaks? | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Tekstifaili pildistamine või PDF-iks muutmine ja selle internetiavarustesse riputamine võib kuuluda nii mõnelgi positsioonil igapäevarutiini hulka. Mida ette võtta aga siis, kui toimda tuleb täpselt vastupidi? Pildil kujutatud teksti toimetatavaks muutmine (Optical Character Recognition) on nüüdseks juba üpriski tuttav nähtus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indrek Kald * 17 september 2019

Sel nädalal Eestis alanud kampaaniaga kutsub Telia kliente vahetama paberarved e-arvete vastu, sest senine paberile trükitud arvetest loobumise tempo on liiga aeglane.

Ettevõtte eesmärk on väljastada Eestis 2022. aastal 95% arvetest elektrooniliselt. Kuigi Telia saadetavate paberarvete hulk väheneb pidevalt ning näiteks viimase aastaga on see kahanenud umbes 10 000 arve võrra, jõuavad paberarved endiselt paljude klientideni.

Alates mullu augustist on Telia saatnud klientidele enam kui miljon arvet paberkandjal. Kui arvestada, et iga paberarve võrdub ühe väikese puuistikuga, on see terve suur istutamata jäänud mets.

Telia Eesti e-kanalite ärijuht Leelo Kallikorm ütles, et 30. oktoobrini kestva kampaania eesmärk on kutsuda kliente vahetama paberarveid e-arvete vastu. Tema sõnul on paberarvest tunduvalt loodussõbralikum alternatiiv e-arve, mille saab tellida iseteenindusse, e-posti aadressile või internetipanka.

Ümbervormistamise peamine eesmärk on toetada Telia 2030. aastaks seatud sihte, milleks on muuta oma tegevus läbi vastutustundliku digitaliseerimise CO2 emissiooni- ja jäätmevabaks.

Iga kliendi paberarve ümbervormistamise tänutäheks istutab Telia koostöös Riigimetsa Majandamise Keskusega (RMK) järgmise aasta kevadel Eesti metsa ühe puu.

"Loodame, et positiivne emotsioon jõuab ka klientideni ning saame koos istutada üle 5000 puu. Kümme protsenti kogu maailmas toodetud paberipuidust läheb paberarvete tootmiseks, mis on väga suur kogus," lausus Kallikorm.

Paberarveid saavad e-arvete vastu vahetada kõik Telia erakliendid ja ärikliendid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Aastaga üle miljoni paberarve saatev Telia kutsub kliente neist loobuma

# data[].attributes.attachment_link.description
Indrek Kald * 17 september 2019 Sel nädalal Eestis alanud kampaaniaga kutsub Telia kliente vahetama paberarved e-arvete vastu, sest senine paberile trükitud arvetest loobumise tempo on liiga aeglane. Ettevõtte eesmärk on väljastada Eestis 2022. aastal 95% arvetest elektrooniliselt. Kuigi Telia saadetavate paberarvete hulk väheneb pidevalt ning näiteks viimase aastaga on see kahanenud umbes 10 000 arve võrra, jõuavad paberarved endiselt paljude klientideni.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Samsung Galaxy A-seeria hiljutist müügiedu mõjutab kooliaasta algus, mil neid üsna ohtralt kooliminejatele soetatakse. Eeskätt eelistatakse Samsungi A-seeria mudeleid nende hea hinna ja kvaliteedi suhte tõttu: hinnaklassilt on nad küll soodsad, kuid pakuvad kasutajale head kvaliteeti, korralikku jõudlust ning võimekaid kaameraid.

Näiteks Telia valikus on Eestis täna müügil koguni neli erinevat A-seeria nutitelefoni: Samsung Galaxy A20e, A40, A50 ja A70, mis kõik on viimase paari kuu jooksul mahtunud ka kümne müüduima telefoni hulka.

Telia Eesti mobiiltelefonide kategooria juht Laura Kuusik ütles, et Samsung on sel aastal kasutusele võtnud uue tootenimede loogika, mistõttu ei kuulu enam valikusse näiteks aastaid populaarne olnud A5 mudel.

„Nüüdsest kasutatakse kümnendsüsteemi numbrit ehk A50. Samuti ei leia praegusest tootevalikust enam J-seeriat ehk kõige soodsamaid Samsungi telefone - ka need on asendunud A-nimetusega. Kõige lihtsam on mudelite vahest aru saada „A"-tähele järgneva numbri alusel - mida suurem number, seda võimekam, võimalusterohkem ja hinnalisem telefon," selgitas Kuusik.

Tema hinnangul on Samsungi värskem tootevalik hästi välja kukkunud, mida kinnitab kõikide nende mudelite populaarsus. „A-seeria mudelid on piisavalt erinevad, et iga kasutaja leiaks endale sobiva. Samas jäävad kõik need mudelid mõistlikku hinnaklassi."

Samsungi A-seeria telefonidega saab tutvuda SIIN.
Telia Eesti müüduimad nutitelefonid juuli-august 2019:

Digitark koondab tehnoloogiateadlikke ja -huvilisi toimetajaid, kes otsivad üles põnevaimad ja kasulikumad tehnoloogiakillud Eestist ja laiast maailmast, et sinu elu oleks lihtsam, mugavam, toredam ja turvalisem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Samsungi A-seeria telefonid kerkisid eestlaste lemmikute hulka - Digitark

# data[].attributes.attachment_link.description
Telia Eesti müügistatistika näitab, et viimastel kuudel on eestlaste üheks eelistatuimaks telefonivalikuks kerkinud Samsungi A-seeria seadmed. Samsung Galaxy A-seeria hiljutist müügiedu mõjutab kooliaasta algus, mil neid üsna ohtralt kooliminejatele soetatakse. Eeskätt eelistatakse Samsungi A-seeria mudeleid nende hea hinna ja kvaliteedi suhte tõttu: hinnaklassilt on nad küll soodsad, kuid pakuvad kasutajale head kvaliteeti, korralikku jõudlust...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Šotimaal ja Itaalias robootikat õppinud eestlane Joan Kangro kaasas investoreilt 450 000 eurot, et oma iduettevõttega luua maailma kõige intelligentsem robotmuruniiduk.

Kangro asutatud ettevõte Kingdom sai Eesti ning välismaistelt investoritelt seed-round investeeringuna 450 000 eurot, et alustada niiduki tootmisega. Investorite seas olid ka Eesti fondid Superangel ja United Angels.

Kui praegused robotmuruniidukid liiguvad ebakorrapärase trajektooriga ning nende tegutsemisraadiust piirab kaabel, siis Kingdomi robotmuruniiduk piirdekaablit ei vaja, suutes masinnägemise abil tuvastada muru ääred, lõikamisalad saab aga määrata aerofotosid kasutades.

Lisaks sarnaneb Kingdomi trajektoor inimese liikumismustrile - ta ei lähe ühest kohast mitu korda üle ja suundub vaid kohtadesse, kus pole veel käinud.
Olulisim eelis on suurem tööraadius
"Kõige olulisem eelis on see, et meie robot suudab võrreldes praeguste robotitega katta palju suuremaid muruplatse. See on nii tänu meie positsioneerimistehnoloogiale ning kaardistamissüsteemile, millest tulenevalt liiguvad robotid inimesesarnaselt ning on seetõttu efektiivsemad," selgitas Kangro.

Vähemtähtis pole tema sõnul ka see, et Kingdomi robot on ohutu. "Kui praegu turul olevad robotid ei näe enda ümber ja võivad kujutada ohtu lastele ja loomadele, siis meie oma keerab ringi või jääb seisma, kui inimesed või loomad liiguvad robotile liiga lähedal," selgitas ta.

Samuti ei suuda enamik praeguseid roboteid Kangro sõnul hästi niita näiteks takistuste ümbert ning muruplatsi äärtest, mis tähendab, et inimene peab hiljem trimmeri või muruniidukiga need kohad käsitsi üle niitma. "Meie lõiketerad on paigutatud roboti äärtele, mis tagab niitmiskvaliteedi, mistõttu seda enam tegema ei pea," lisas ta.

Investeeringu toel kavatseb Kangro oma äri jõuliselt laiendada ja meeskonda kasvatada. Lähiajal on plaanis värvata eelkõige navigatsioonieksperte, kellel on kogemust robootika valdkonnas.

"Rahastus võimaldab meil alustada pilootprojektidega ning valmistuda suuremahuliseks tootmiseks. Oleme juba demonstreerinud oma toote eeliseid ja mul on väga hea meel, et meie investorid jagavad usku, et just meist võiks saada maailma juhtiv robotniidukite tootja," kinnitas Joan Kangro.
Investor: tudengifirmast töötava prototüübini
Ettevõttesse investeerinud United Angelsi partneri Riivo Antoni sõnul otsustati Kingdomit rahastada eelkõige toote ja meeskonna tõttu. "Joan ja tema meeskond on suutnud tudengifirmana ja vähese finantseerimisega luua keerulise toote töötava prototüübi. Nüüd loodame koostöös kaasinvestoritega aidata ettevõttel jõuda tööstusliku tootmise ja kommertspilootideni," märkis ta.

"Usume, et Kingdomi masinnägemise tehnoloogia võimaldab muuta suurte alade muruniitmise ohutuks, keskkonnasõbralikuks ja mugavaks," lisas Anton. Kingdom on United Angelsi fondi kolmas riistvaraga seotud investeering Click & Grow ja Starshipi kõrval.

Globaalse robotmuruniidukite aastane turumaht on hinnanguliselt 22 miljardit eurot.

Tallinnas 21. kooli lõpetanud Joan Kangro õppis mehhatroonikat ja robootikat Glasgow ülikoolis Šotimaal, lisaks on ta töötanud robootika alal Genuas Itaalia tehnoloogiainstituudis. Kangro on saanud tudengina Eestist ja mujalt mitmeid stipendiume ja autasusid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti idufirma kaasas 450 000 eurot robotniiduki tootmiseks

# data[].attributes.attachment_link.description
Šotimaal ja Itaalias robootikat õppinud eestlane Joan Kangro kaasas investoreilt 450 000 eurot, et oma iduettevõttega luua maailma kõige intelligentsem robotmuruniiduk. Kangro asutatud ettevõte Kingdom sai Eesti ning välismaistelt investoritelt seed-round investeeringuna 450 000 eurot, et alustada niiduki tootmisega. Investorite seas olid ka Eesti fondid Superangel ja United Angels.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eesti müügitarkvara ettevõte Pipedrive jõudis majandusajakirja Forbes koostatud maailma saja mõjukama pilveteenuse ettevõtte edetabelisse, saavutades tihedas konkurentsis 77. koha.

Pipedrive´i juhatuse esimehe ja ühe asutaja Timo Reini sõnul kinnitab edetabelisse jõudmine, et Pipedrive teeb õiget asja ning on väärtuslik tööriist müügiinimestele nende igapäevatöö korraldamisel.

"Hoiame oma turunišis väga tugevat positsiooni, olles väiksemate müügitiimide seas stabiilselt kõige kõrgemalt hinnatud kliendisuhete haldamise pilveteenus maailmas. Oma uue versiooni turule toomisega tahame kasvatada kliendibaasi ka suuremate ettevõtete seas, arendades just nende vajadustele mõeldud teenuseid," lisas ta.

Forbes koostas eraomandis olevate pilveteenuse ettevõtete edetabelit neljandat korda. Pipedrive pääses paremate sekka ka 2018. aastal, jäädes siis 84. kohale. Reastamise aluseks on ettevõtete kasv, müüginumbrid, väärtus ning kultuur, samuti võetakse arvesse 40-liikmelise žürii hinnangut ettevõtete mainele. Täismahus edetabeli leiab SIIT.

Pipedrive´i asutasid 2010. aastal viis Eesti müügimeest - ettevõtte tänane juht Timo Rein ning Urmas Purde, Martin Tajur, Ragnar Sass ja Martin Henk. Pipedrive´i müügitööriistu kasutab täna ligikaudu 90 000 ettevõtet rohkem kui 150 riigis ning firma on kaasanud 90 miljoni USA dollari väärtuses investeeringuid. Pipedrive'i kontorid asuvad Tallinnas, Tartus, Londonis, Lissabonis, Prahas, Dublinis ning USAs New Yorkis ja St. Petersburgis. Kiiresti kasvavas ettevõttes töötab ligi 600 inimest

# data[].attributes.attachment_link.title
Forbes valis Pipedrive´i pilveteenuse ettevõtete TOP100 hulka

# data[].attributes.attachment_link.description
Eesti müügitarkvara ettevõte Pipedrive jõudis majandusajakirja Forbes koostatud maailma saja mõjukama pilveteenuse ettevõtte edetabelisse, saavutades tihedas konkurentsis 77. koha. Pipedrive´i juhatuse esimehe ja ühe asutaja Timo Reini sõnul kinnitab edetabelisse jõudmine, et Pipedrive teeb õiget asja ning on väärtuslik tööriist müügiinimestele nende igapäevatöö korraldamisel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tegelikult tuli telefon koguni juba tänasest tootja kodumaal Lõuna-Koreas müügile ning lähiajal saavad seda osta ka Prantsusmaal, Saksamaal, Ühendkuningriigis, USA-s ning Singapuris asuvad kliendid.

Loomulikult tekib varem probleemidega silma paistnud telefoniga kohe küsimus, kas kõik selle vead on parandatud. Samsungi esindaja tõi välja, et probleemne kile, mida ajakirjanikud ja sotsiaalmeediakuulsused pidevalt telefoni ekraanilt ära koorisid on volditud telefoni äärte alla ning telefoni lähemal uurimisel võis näha, et nii tõesti oli.

Samuti oli pealt kinniseks ehitatud hingesüsteem, mis pidi esitleja sõnul vältima tolmu ja teiste pisikeste osakeste sattumist hingede vahele. Ka see oli üks probleem, millele ajakirjanike lühiajalised testid tähelepanu juhtisid.
Võimekas, aga on arenemisruumi
Saime telefoni ka niisama testida ning tundus, et tegemist on üpris võimeka seadmega, millele võib ehk ette heita vaid seda, et välimine ekraan on liialt väike ning kitsas ning reaalsuses on selle funktsionaalsus võrdlemisi väike.

Üleminek väikese ning suure ekraani vahel oli aga sujuv ning suurel ekraanil toimetades sai loomulikult kasutada mitut rakendust korraga. See kogemus oli intuitiivne ning ilmselt ka praktiliselt üpris lihtsasti rakendatav.

# data[].attributes.attachment_link.title
FORTE BERLIINIS | Samsungi voldiktelefon on tagasi ja tuleb müügile juba varsti

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmselt teavad kõik telefonifännid Samsungi selleaastasest piinlikust voldiktelefoni saagast. Ajakirjanike käes purunema kippunud telefon on nüüd pikka aega täiustamisel olnud ning Berliinis toimuval tehnoloogiamessil IFA ütlesid Samsungi esindajad täna, et telefon on nüüd valmis ja tuleb müügile juba sel kuul.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga

Uue telefoni valikul vaadatakse tavaliselt esmajoones selle välimust, kaamerate ja ekraani kvaliteeti ning aku vastupidavust. Kuid on ka mitmeid väiksemaid detaile, mida esmajoones valikul tähele ei pandagi. Toome välja mõned omadused, millele samuti võiks tähelepanu pöörata.

Muutmälu ehk RAM maht

Enamasti vaadatakse telefonide valikul selle mälumahtu, ehk kui palju faile ja sisu sinna peale mahub. Tihti aga jäetakse tähelepanuta teine oluline parameeter, milleks on muutmälu.

Tootjad kirjeldavad enamjaolt selle suurust RAM tähistusega ning hulk võib kõikuda 1 kuni 12 gigabaidini. Muutmälu suurusest sõltub, kui sujuvalt rakendused avanevad ja kui tihti peavad nad sisu värskendama.

Rakendused lähevad aina mahukamaks ning nõuavad telefonidelt rohkem jõudlust. Seepärast tasuks telefoni valikul eelistada mudeleid, kus on minimaalselt 3-4 GB muutmälu.

Hübriid kaardipesa

Paljud telefonid reklaamivad kahe SIM-kaardi tuge ning mälukaardi kasutamise võimalust. Tihti aga ei panda tähele, et kõiki kaarte ei saa tegelikult korraga kasutada.

See tähendab, et tegelikult võimaldab telefon kasutada ühte SIM-kaarti, teine SIM-kaart ja mälukaart peavad jagama aga ühte pesa. Sellisel juhul nimetataksegi taolist pesa hübriidiks.

AMOLED või LCD

Ekraanide puhul kasutatakse enamasti kahte tehnoloogiat - LCD ja AMOLED. Kasutusel on mitmeid nimetuste variatsioone, kuid nende põhimõtteline vahe jääb samaks. Nimelt võimaldab AMOLED tehnoloogia mustad toonid teha sügavmustaks, samas kui LCD-l jäävad need veidi hallikamaks.

Sügavmust toon saavutatakse läbi selle, et piksleid ei valgustata, samas kui LCD-l on mustadel pikslitel valgus minimaalseks keeratud. Tänu sellele võivad AMOLED tehnoloogial põhinevad ekraanid aku vastupidavust pikendada.

Samal teemal

# data[].attributes.attachment_link.title
3 vähetuntud tehnilist parameetrit, mida telefoni ostul silmas pidada | Digigeenius

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaga Facebookis Saada e-kirjaga Uue telefoni valikul vaadatakse tavaliselt esmajoones selle välimust, kaamerate ja ekraani kvaliteeti ning aku vastupidavust. Kuid on ka mitmeid väiksemaid detaile, mida esmajoones valikul tähele ei pandagi. Toome välja mõned omadused, millele samuti võiks tähelepanu pöörata. Enamasti vaadatakse telefonide valikul selle mälumahtu, ehk kui palju faile ja sisu sinna peale mahub.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuigi Eestit teatakse maailmas kui e-riiki, on tehnoloogia kasutamine siinseis ettevõtteis võrreldes teiste Euroopa Liidu riikidega madal.

Swedbanki ökonomisti Marianna Rõbinskaja sõnul takistab sobivate oskustega tööjõu puudus ettevõtete äritegevust ning teiselt poolt on järjest kiiremaks muutunud tööjõukulude kasv ületanud tööjõu tootlikkuse kasvu. "Seetõttu on olukorra leevendamiseks järjest olulisemaks muutunud investeeringud tootlikkust tõstvasse kapitali," märkis ta.

Eesti on Rõbinskaja kinnitusel suutnud rahvusvaheliselt luua tugeva e-riigi kuvandi ning olla eeskujuks avaliku sektori digitaliseerituse poolest, samas tehnoloogiate kasutamine Eesti ettevõtetes on võrreldes teiste Euroopa Liidu riikidega madal.

Digimajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) kohaselt on Eesti peamiseks probleemiks ettevõtete sektori vähene digitaliseeritus, mistõttu paikneb Eesti EL liikmesriikide seas alles 16. kohal. Siiski on Eesti viie aastaga oma positsiooni tugevasti tõstnud ja liikunud ELi keskmisele lähemale.

Euroliidust mahajäämuse üheks põhjuseks võib Rõbinskaja sõnul olla n-ö ettevõtete demograafia, kuna enam kui 90% Eesti ettevõtetest on väikeettevõtted, kus töötajate arv jääb alla kümne. "Väikeettevõtetel võivad aga probleemiks olla tehniliste oskustega töötajate puudus ning piiratud võimalused investeeringute tegemiseks," märkis ta.
Ka tööstussektori robotiseerimine muu maailmaga võrreldes madal
Tööstussektori tootlikkuse kasvus mängivad olulist rolli uute tehnoloogiate ja tööstusrobotite kasutuselevõtt ning automatiseerimine. Tootlikkuse kõrgema kasvu eelduseks on ühtlasi ka suurem nõudlus, mis võimaldab saavutada mastaabiefekti.

"Kuna Eesti tööstussektor ekspordib suurema osa käibest, sõltub see suurel määral meie peamiste kaubanduspartnerite käekäigust ja välisnõudlusest. Viimase kolme aasta kõrgem tööjõu tootlikkus on olnud võimalik just tänu suuremale nõudluse kasvule," sõnas Swedbanki ökonomist.

Tööstusrobotite kasutamise poolest on Eesti nii Euroopast kui ka muust maailmast tugevasti maha jäänud. Rahvusvahelise robootika föderatsiooni mulluste andmete järgi oli Eestis 11 tööstusrobotit 10 000 töötaja kohta, samas kui ELi keskmine tööstusrobotite arv oli 115 ning globaalne keskmine 74 robotit 10 000 töötaja kohta.

Samas on nii suure erinevuse taga ka see, et tööstusrobotite osakaal sõltub paljus tööstussektori struktuurist. Swedbanki tänavuse tööstusuuringu järgi kasutab umbes viiendik Eesti tööstussektori ettevõtetest tööstusroboteid ning viiendik tööstussektori tootmisprotsessidest on automatiseeritud, tööstusrobotitesse plaanib järgmise kahe aasta jooksul investeerida 20% ning automatiseerimisse veidi üle 50% ettevõtteist.
Tööjõuturg sunnib investeerima tehnoloogiasse ja innovatsiooni
Viimastel aastatel on ettevõtete investeeringute osakaal masinatesse, arvutitarkvarasse ning teadus- ja arendustegevusse koguinvesteeringute suhtes järjepidevalt tõusnud. Eelmisel aastal oli tootlikkust tõstva kapitali investeeringute osakaal koguinvesteeringutes üle aegade kõrgeim - 39%.

"Samas on ettevõtete koguinvesteeringute osakaal SKP suhtes viimase kuue aasta jooksul olnud languses, mis avaldab negatiivset mõju tootlikkust tõstva kapitali kasvule," märkis Marianna Rõbinskaja.

Innovatiivsete tehnoloogiate kasutamine võimaldab suuremaid töid efektiivsemalt teha, samas kui tekivad uued tööülesended, mis nõuavad kõrgemat tehnoloogilist teadlikkust. Eesti tööstusettevõtted on nimetanud automatiseerimise ning uutesse tehnoloogiatesse investeerimise peamiseks takistuseks sobivate oskustega töötajate puudust.

"Lisaks investeeringutele automatiseerimisse ning uutesse tehnoloogiatesse, muutuvad üha olulisemaks ka investeeringud tööjõu digitaalsete oskuste arendamisesse. Ühtlasi peaks ka haridussüsteem toetama rohkem kõrgema tehnoloogilise kvalifikatsiooniga töötajate väljaõpet," kinnitas Swedbanki ökonomist Marianna Rõbinskaja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eesti firmad tehnoloogiliselt arengult alla Euroopa keskmise

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuigi Eestit teatakse maailmas kui e-riiki, on tehnoloogia kasutamine siinseis ettevõtteis võrreldes teiste Euroopa Liidu riikidega madal. Swedbanki ökonomisti Marianna Rõbinskaja sõnul takistab sobivate oskustega tööjõu puudus ettevõtete äritegevust ning teiselt poolt on järjest kiiremaks muutunud tööjõukulude kasv ületanud tööjõu tootlikkuse kasvu. "Seetõttu on olukorra leevendamiseks järjest olulisemaks muutunud investeeringud tootlikkust tõstvasse kapitali," märkis ta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Parooli valimine on keeruline, need lekivad pidevalt ja statistika näitab, et üldiselt ei vali inimesed endale jätkuvalt eriti turvalisi salasõnu. Populaarsemad valikud on endiselt klassikalised „parool" või „123456". Probleemile on aga olemas üks küllaltki lihtne lahendus - paroolihalduriprogrammid. Samsung Eesti tootekoolitaja Riho Kopso selgitab keeruliselt kõlava, kuid sisult lihtsa asja lahti ning räägib, kuidas paroolihaldurit kasutada.

„Sisuliselt võib paroolihaldurist mõelda kui võtmehoidjast. See võtab sinu paroolid ja hoiab neid ühes kohas koos. Kui mõnda parooli on vaja kuhugi sisestada, siis teeb haldur selle kasutaja eest ise, mis tähendab, et parool saab igas kohas olla erinev ja seda ei pea ise meeles pidama. Juba igas kohas eraldi parooli kasutamine on oluline samm turvalisuse poole. Nii ei saa kurjategija ühesse kontosse murdmisel korraga ligi kõigile sinu kontodele," selgitas Kopso.

Eriti kasulikuks teeb paroolihaldurid see, et lisaks salasõnade hoiustamisele aitavad need enamasti ka vajadusel ka täiesti uut parooli välja mõelda. See tähendab, et kasutaja ei pea ise võimalikult keerulise parooli elemente leiutama hakkama, vaid ta saab usaldada tööriista, mille on valmistanud ala tõelised eksperdid, kes teavad hästi, kuidas üliraskeid paroole meisterdada. Nii genereeribki paroolihaldur iseseisvalt kasutajatele pikki ja keerulisi paroole.

„Selliste lahenduste kasutamise puhul on lihtsalt oluline meeles pidada, et programm tuleks paigaldada igasse seadmesse, mida inimene kasutab. Nii on sul alati ligipääs oma salasõnadele olemas. See on tehtud inimeste jaoks suhteliselt lihtsaks, kuna populaarsematest paroolihalduritest on olemas versioonid nii arvutisse kui ka nutiseadmesse. Isegi parooli sisestustöö teeb programm tihtipeale ise ära," sõnas Kopso.

Lisaks on paroolihaldur hea seepärast, et kui salvestad juba ühes seadmes oma parooli haldurisse, siis tuleb see üle interneti hetkega ka kõigisse teistesse seadmetesse, seega pole vaja neid kuhugi saata või ümber sisestada.

Kuidas on aga kaitstud paroolihaldur ise, mis hoiab endas kõiki kasutaja teisi paroole?

Üldiselt kaitseb paroolihaldurit üks ülemparool ehk salasõna, millega pääseb haldurisse. Nutiseadmetel saab enamasti kasutada ka sõrmejälge. „Selle parooli puhul ei jää aga kahjuks üle muud, kui see meelde jätta ning ideaalis peaks see olema pikk ja keeruline, et kurjategijate murdmistarkvara seda kergelt ära ei arvaks. Ühesõnaga - jäta meelde üks keeruline parool ja sellega on sul ligipääs ka kõikidele oma teistele paroolidele," selgitas Kopso.

Lisaks võib alati küsida, et kas paroolihaldur on piisavalt kaitstud küberrünnakute eest ja kas võib juhtuda, et kasutaja asemel häkitakse sisse hoopis paroolihaldurisse. „Selle kohta võiks öelda nii, et mõnikord tuleb luuavarrest ka pauku, seega sajaprotsendilist kindlust ei saa keegi siin ilmas garanteerida. Siiski tuleb arvestada, et paroolihalduri loonud ettevõte on firma, kes teenib oma igapäevast leiba turvalisuse tagamisega ja inimeste paroolide kaitsmisega, rakendades sealjuures kordades tugevamaid turvameetmeid, kui mõni eraisik eales suudaks," rääkis Kops

„Kui minna konkreetsete haldurite juurde, siis rahvusvaheliselt on tuntud kvaliteetsed teenused näiteks LastPass ja 1Password. Neid teenuseid saavad kasutada nii iOS´i, Androidi, Windowsi kui ka MacOS´i operatsioonisüsteemidega seadmed. Samsungi telefonide omanikel on võimalik kasutada ka spetsiaalselt nende seadmele loodud Samsung Pass haldurit, kus saab end tuvastada ka sõrmejäljega ja telefoni pole vaja paigaldada lisahaldurit kuna see on telefonis juba eos olemas," lisas Kopso.

Paroolihaldurit hankides tuleks toimida järgmiselt:

1. Vali paroolihaldur, mida soovid kasutada

2. Lae see alla kõikidesse enda seadmetesse

3. Mõtle hoolikalt välja enda ülemparool, mida kasutad haldurisse sisenemiseks (juhendid hea parooli loomiseks leiad: www.heaparool.ee)

4. Õpeta haldurile selgeks enda olemasolevad paroolid ja vaheta need soovi korral halduri pakutavate vastu välja

5. Lisa halduri laiendus ka enda lemmik internetibrauserisse, et halduri kasutamine veelgi mugavamaks teha

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas luua täiuslik parool, mis iial meelest ei läheks?

# data[].attributes.attachment_link.description
Parooli valimine on keeruline, need lekivad pidevalt ja statistika näitab, et üldiselt ei vali inimesed endale jätkuvalt eriti turvalisi salasõnu. Populaarsemad valikud on endiselt klassikalised „parool" või „123456". Probleemile on aga olemas üks küllaltki lihtne lahendus - paroolihalduriprogrammid. Samsung Eesti tootekoolitaja Riho Kopso selgitab keeruliselt kõlava, kuid sisult lihtsa asja lahti ning räägib, kuidas paroolihaldurit kasutada.