# data[].attributes.body
Carles I era el fill de Joana la Boja i de Felip el Bell i el net dels Reis Catòlics i de l'emperador Maximilià I d'Àustria.

# data[].attributes.body
Carles I va heretar per part paterna les terres d'Alemanya, els Països Baixos i França.

A més, per via materna ell va heretar les corones de Castella i Aragó i els territoris que tenien a Amèrica, Itàlia, el Mediterrani i l'Àfrica.

Els seus objectius van ser:

1. Mantenir l'imperi.
2. Mantenir el catolicisme.

# data[].attributes.body
La Revolta de les Germanies va ser una rebel·lió armada que va afectar els territoris de la Corona d’Aragó, València i a Mallorca.

Aquesta, va ser una revolta entre els artesans i els pagesos. És a dir, Carles I contra els nobles Aragonesos.

El motiu d'aquesta revolta va ser el buit de poder, les epidèmies com la peste i l'atac dels pirates, entre altres.

# data[].attributes.body
La Guerra de las Comunitats de Castella va ser la revolta armada que va tenir lloc a Castella des de l'any 1520 fins el 1522.

Aquesta rebel·lió va ser entre la noblesa i els no privilegiats contra Carles I, qui va guanyar la guerra.

Les principals causes d'aquest conflicte van ser l'augment d'impostos i els nobles que no tenien poder.

# data[].attributes.body
El matrimoni de la princesa Isabel de Portugal i Carles I es va celebrar en l'Alcázar l'11 de març de 1526.

Aquesta boda va permetre a Carles I a cobrir les seves necessitats econòmiques.

# data[].attributes.body
Encara que hi havia rivalitat entre Espanya i França a les dècades anteriors, durant el regnat de Carles V es va produir un enfrontament personal entre l'emperador Carles V vs Francesc I de França.

Els motius d'aquesta guerra van ser, per part de Carles V, la seva creença com a emperador del Sacre Imperi. D'altra banda, Francesc I  va lluitar per augmentar el seu poder en la monarquia hispànica.

Aquestes guerres van tenir conseqüències a tots dos països, encara que al final Espanya va aconseguir el domini d'Europa.

# data[].attributes.body
Les guerres contra els otomans van consistir en molts enfrontaments entre França i Espanya vs Otomans. Van ocupar tumissia. Aquests enfrontaments van produir-se des de l'any 1526 fins al 1719.

# data[].attributes.body
La Lliga de Esmalcalda va ser una lliga que estava formada per prínceps protestants del Sacre Imperi Romanogermànic, França i Dinamarca al segle XVI per defensar els seus territoris i lluitar contra l'emperador Carles V i el Papa, que defensaven el catolicisme. Van guanyar els Habsburg.

# data[].attributes.body
L'Emperador Carles I, quan ja era molt vell, va abdicar a l'any 1556 davant els dignataris presents en el palau de Coundenberg​ de Brussel·les.

Carles I cedia al seu fill Felip II els territoris flamencs, borgonyons i espanyols (juntament amb l'imperi ultramarí i la resta de territoris italians).

# data[].attributes.body
El 21 de setembre de 1558 va morir Carles I d'Espanya, i V d'Alemanya, en el monestir de Yuste.

# data[].attributes.body
Felip II, el Prudent, va néixer a Valladolid el 21 de maig de 1527, ell era el fill de l'emperador Carles V i d'Isabel de Portugal. El seu pare li va educar i li va deixar regnant durant les seves absències en 1543 i 1551.

# data[].attributes.attachment_link.description
Muy Interesante: ciencia, naturaleza, tecnología, innovación, salud, historia, curiosidades, preguntas y respuestas. La ciencia amena y divertida.

# data[].attributes.body
Felip II va ser coronat a 1556, ella va heretar tot l'Imperi de Carles I menys el Sacre Imperi que pertanyia a Ferran I d'Habsburg.

La monarquia de Felip II es recolzava en un govern de consells, secretaris reals i una poderosa administració centralitzada. Les seves línies mestres eren:

1. Mantenir el territori amb un exèrcit poderós
2. Defensar el catolicisme. Santa Inquisició vs Heretges
3. Seguir sent un rei absolut. Per aconseguir-ho va fixar la seva cort a Madrid i té una maquinària administrativa.

# data[].attributes.body
La guerra italiana de 1551-1559 va començar quan Enric II de França, que havia succeït a Francesc I al tron, va declarar la guerra a l'emperador Carles V amb la intenció de reconquerir Itàlia i assegurar l'hegemonia francesa en els assumptes europeus. Aquestes guerres van ser a la frontera entre França i Bèlgica.

El detonant dels guerres de religió van ser els disputis religioses entre catòlics i protestants calvinistes, coneguts com a hugonots, alimentades per els disputis entre els diferents famílies de la noblesa que abanderessin aquestes faccions religioses, especialment els Borbons i els Guisa.

# data[].attributes.body
La Rebel·lió de les Alpujarras va ser un conflicte esdevingut a Espanya entre 1568 i 1571 durant el regnat de Felip II. L'abundant població morisca del regne de Granada es va alçar en protesta contra la Pragmàtica Sanció de 1567, que limitava les llibertats religioses i culturals d'aquesta població. Quan el poder reial va aconseguir vèncer als sublevats, al final es va decidir dispersar més de 80.000 moriscs procedents del regne de Granada per diversos punts de la península Ibèrica, per evitar que la seva concentració provoqués noves revoltes.

# data[].attributes.body
La Guerra dels Vuitanta anys, o Guerra de Flandes, va ser una guerra que va enfrontar els Disset Províncies amb el seu sobirà, el rei d'Espanya, amb la finalitat d'aconseguir la independència i la llibertat religiosa. La rebel·va embolicar contra el monarca hispànic va començar el 1568 i finalitzà el 1648.

Ja durant el regnat de l'emperador Carles V, el calvinisme havia fet acte de presència als Països Baixos i havia estat reprimit per aquest, intentant fins i tot implantar un tribunal de la Inquisició per a lluitar contra l'heretgia.

El conflicte acabà el 1648 en concloure la pau de Westfàlia, en què la corona espanyola va reconèixer la independència de la República dels Set Províncies Unides, avui conegudes com a Països Baixos (sovint anomenades per error Holanda, segons el nom de la més gran dels set províncies).

# data[].attributes.body
La batalla de Lepant va ser un combat naval que va tenir lloc el 7 d'octubre de 1571 prop de la ciutat grega de Náfpaktos.

Es van enfrontar en ella l'armada de l'Imperi otomà contra la d'una coalició catòlica, anomenada Lliga Santa, formada per l'Imperi Espanyol, els Estats Pontificis, la República de Venècia, l'Orde de Malta, la República de Gènova i el Ducat de Savoia.

Els catòlics, liderats per Joan d'Àustria, van resultar victoriosos, i es van salvar només trenta galeres otomanes. Es va frenar així l'expansionisme otomà en el Mediterrani oriental durant algunes dècades i es va provocar que els corsaris aliats dels otomans abandonessin els seus atacs i expansions cap al Mediterrani occidental.

# data[].attributes.body
A l'agost de 1588 els plans espanyols d'invasió d'Anglaterra es van fer efectius: l'Armada Invencible espanyola, dirigida pel duc de Medina Sidonia va atacar a la flota anglesa liderada per Charles Howard al canal de la Mànega. Les condicions climatològiques adverses i els enfrontaments amb la flota anglesa van provocar la derrota en la qual realment els anglesos només van provocar l'enfonsament d'un sol navili espanyol. La resta el van fer la circumstàncies climatològiques i la mala cartografia.

El fracàs de la Gran Armada va permetre a Anglaterra continuar els seus atacs marítims als territoris espanyols, alhora que continuar l'ajuda als Països Baixos i França.

# data[].attributes.body
Felip II va morir el 13 de setembre de 1598 en el Monestir d'El Escorial, després de 53 dies d'una agonia horrible per a un obsés de la higiene com ell.

# data[].attributes.body
Felip III, el Pietós va nèixer a Madrid el 14 d'abril de 1578. Ell era fill del rei Felip II de Castella i de la seva dona, Anna d'Àustria i Habsburg.

# data[].attributes.body
Felip III va ser coronat Rei al 1621. Ell va heretar tots els territoris del seu pare Felip II menys els Països Baixos que tornarien a ser territori de la corona hispànica degut a la mort de la seva tieta. Els seus territoris o línies mestres eren:

1. Mantenir l'imperi 100% catòlic
2. Disminuir els dèficits
3. Treballar el menys possible

# data[].attributes.body
La pax hispànica va constar de tres paus/treves.

- 1604: Pau amb Anglaterra. Aquesta pau va tenir com a resultat una etapa de bones relacions.

-1609: Treva dels 12 anys amb les Províncies Unides.

-1615: Pau amb França. Aquesta pau va tenir com a resultats el casament de Felip IV amb Isabel de França i l'aliança de França i Felip III vs Hugonots (protestants francesos).

# data[].attributes.body
L'expulsió dels moriscs d'Espanya va ser ordenada pel rei Felip III i va ocorre entre l'any 1609 i 1614. Els motius d'aquesta expulsió van ser per un tema de reputació, ja que a Flandes estaven guanyant la guerra i van aprofitar l'oportunitat de que havia mort el Sultà per enviar-los al Marroc. També perquè la pesta estava fent estralls a Espanya. Van expulsar 300.000 moriscs, això va provocar una gran pèrdua poblacional i econòmica.

# data[].attributes.body
Felip III va morir el 31 de març de 1621 a Madrid per febre.

# data[].attributes.body
Felip IV va nèixer el 8 d'abril de 1605 a Valladolid. Ell era fill de Felip III de Castella i de Margarida d'Àustria.

# data[].attributes.body
Felip IV va ser coronat Rei al 1621. Ell va ser anomenat príncep d'Àustries i va rebre tots els títols del seu pare. Els seus objectius o línies mestres van ser:

1. Mantenir l'imperi 100% catòlic
2. Repartir les futures despeses militars
3. Centralitzar el poder per ser més absolutista

# data[].attributes.body
La Guerra dels 30 anys va ser una guerra a Alemanya i França entre la Coalisió Protestant i França vs la Unión de Armas. Va ser la primera guerra Internacional. Els motius d'aquesta guerra van ser:

1. Els txecs vs Àustries
2. Dinamarca i Suècia vs Àustries
3. França vs Àustries. Pirineus, Alps i Països Baixos

Aquesta guerra va tenir quatre fases:

- Fase 1 (1618-1625) Bohemia vs Ferran II + Felip IV (Unión de Armas)

- Fase 2 (1625-1629) Dinamarca vs F.F

- Fase 3 (1631-1633) Suècia + França vs F.F

- Fase 4 (1635-1648) França vs F.F

Aquesta guerra va acabar amb la Pau de Westfàlia al 1648. Que va tenir com a conseqüències:
- La independència de les Províncies Unides
- La independència de Suïssa
- El reconeixement dels Protestants
- La pèrdua de l'Hegemonia dels Àustries a Europa

# data[].attributes.body
La Guerra dels 80 anys va ser una guerra entre les Províncies Unides vs Àustries als Països Baixos. Va ser una Guerra per motius religiós.

Felip II va començar aquesta guerra al 1568 i a l'any 1609 va haver-hi una treva de 12 anys per part del Rei Felip III. A l'any 1621 Felip IV va continuar la guerra fins al 1648. Aquesta guerra va acabar amb la Pau de Westfàlia.

# data[].attributes.body
La Revolta dels Catalans o Segadors va ser una guerra que va durar des de l'any 1640 fins al 1656. Aquesta guerra va ser entre Espanya i la unió de Catalunya amb França. Corpus de Sang va ser la revolta que va iniciar aquesta guerra. El Corpus de Sang es va produir quan els camperols de Girona van entrar a Barcelona al 1640 per atacar als funcionaris castellans i maten al virrei de Catalunya. Aquesta revolta va acabar al 1656 amb el tractat que van signar França i Castella, el Tractat dels Pirineus. Els francesos van quedar-se el Rosselló i Perpinyà.

# data[].attributes.body
Al 1640 Portugal es va independitzar de Espanya amb el Tractat de Lisboa, que va ser signat per Espanya.

# data[].attributes.body
Felip IV va morir al 1665.

# data[].attributes.body
HOLA SOC EN MANEL

# data[].attributes.body
Soc la carla de clarglass si neccesites una reparacio truca al 661 65 83 37