# data[].attributes.headline
בבל (חורבן בית המקדש הראשון)

# data[].attributes.subject
בבל (חורבן בית המקדש הראשון)

# data[].attributes.body
614 לפנה"ס - 539 לפנה"ס

המלך ששלט ביהודה בתקופה הזו קרא את המפה הפוליטית וראה שאימפריית בבל נחלשה בקרב מול מצרים ולכן החליט למרוד בה.
הבבלים התעשתו ובאו ליהודה והוציאו לגלות את החרש והמסגר (את האנשים שיודעים לבנות כלי נשק ולערוך טקטיקות קרב) לאחר מכן  המליכו את צדקיהו שיהיה מלך תחת חסותם. כאשר המלך צדקיהו מרד במלך אשור הבבלים הגיעו לירושלים והתחילו את המצור עליה ב י' בטבת, (מצור קשה מאוד שנערך במשך כשנתיים וחצי  גרם לרעב קשה מאוד)  בי"ז בתמוז הובקעה חומת העיר של ירושלים וב-ט' באב
בשנת 586 לפנה"ס נחרב בית המקדש. ימים אלו נקבעו לימי אבל לאומיים עד לדורנו
והאנשים שהצליחו להשאר בחיים הוגלו אל בבל

# data[].attributes.headline
שהם אזולאי הצהרת כורש:

# data[].attributes.subject
שהם אזולאי הצהרת כורש:

# data[].attributes.body
הצהרת כורש זה הצהרה של מלך שייסד את הממלכה הפרסית בשנת 538 לפני הספירה.
ההצהרה מאפשרת לכל העמים תחת ממלכתו של כורש לחזור לפולחן אלוקיהם.
ליהודים שהוגלו לבבל בחורבן הבית הראשון התאפשרה החזרה לאוטונומיה היהודית בארץ כלומר לחזור לארץ ולבנות את בית המקדש.
למה הוא הצהיר את ההצהרה הזאת? במה זה עזר לו בתור מלך?

# data[].attributes.headline
אריאלה חן יעקב חי - הצהרת כורש

# data[].attributes.subject
אריאלה חן יעקב חי - הצהרת כורש

# data[].attributes.body
הכרזת כורש היא הכרזתו של המלך כורש, מייסד הממלכה הפרסית, בשנת 538 לפני הספירה, המאפשרת לכל העמים תחת מלכותו לחזור לפולחן אלוהיהם. ליהודים שהוגלו לבבל עם חורבן הבית הראשון בשנת 586 לפני הספירה אף התאפשרה השיבה לאוטונומיה היהודית בארץ ישראל, יהוד מדינתא.

# data[].attributes.headline
יעל גרינוולד- הצהרת כוורש

# data[].attributes.subject
יעל גרינוולד- הצהרת כוורש

# data[].attributes.body
כורש מלך פרס כבש בשנת 539 לפני הספירה את העיר בבל, בירת האימפריה הבבלית וייסד את האימפריה הפרסית.
האימפריה הפרסית התקיימה יותר מ200 שנה, עד שאלכסנדר מוקדון כבש את פרס בשנת 332 לפני הספירה והקים את האימפריה היוונית. כורש יצא למסעות כיבוש אדירים שבהם כבש את כל שטחי האימפריה הבבלית והוסיף עליה שטחים נוספים.

# data[].attributes.attachment_link.title
הצהרת כורש - יהודה בתקופה הפרסית

# data[].attributes.body
הצהרת כורש התירה ליהודי בבל לחזור לארץ ישראל ולבנות את בית המקדש החרב.

העלייה לארץ ישראל הייתה רשות, אבל הנשארים בבבל נדרשו לתמוך בעולים בכף ובבהמות.

בנוסף, כורש התיר ליהודי בבל גם להעלות נדבה לצורך בניית המקדש.

ההצהרה עוררה תקוות רבות.

שאלה- מה היה "האינטרס" של כורש להתיר ליהודי בבל לעלות ארצה ולבנות את בית המקדש השני?  מדוע הוא עשה את זה? מה היה המניע שלו?

# data[].attributes.body
הצהרת כורש:
בשנת ‏539 לפסה"נ כבש כורש מלך פרס את ממלכת בבל ואת כל הארצות שהיו בתחומה.
במסגרת מדיניות זו הוא פרסם
בשנת ‏538 לפסה"נ את הצהרת כורש. ההצהרה התירה ליהודי בבל לחזור לארץ ישראל ולבנות את
בית המקדש החרב. העלייה לארץ ישראל הייתה רשות, ולא חובה, אבל הנשארים בבבל נדרשו
לתמוך בעולים בכסף ובבהמות. כורש התיר ליהודי בבל גם להעלות נדבה לצורך בניית המקדש.

שאלה  - למה היה לכורש כל כך חשוב שכל היהודים יעלו מבבל כדי לבנות את בית המקדש?.

# data[].attributes.attachment_link.title
בול-הצהרת-כורש-עותק

# data[].attributes.headline
ליהי דוידי- הצהרת כורש

# data[].attributes.subject
ליהי דוידי- הצהרת כורש

# data[].attributes.body
בשנת 539 לפסה"נ כבש כורש מלך פרס את ממלכת בבל ואת כל הארצות שהיו בתחומיה.
במסגרת המדיניות זו הוא פרסם את הצהרת כורש, הצהרה זו הותירה ליהודי בבל לחזור לארץ ישראל ולבנות את בית המקדש החרב.
העלייה לארץ ישראל הייתה רשות אך הנשארים בבבל נדרשו לתמוך בעולים בכסף ובבהמות.

שאלה: למה כורש הסכים ליהודים לעלות  חזרה לארץ לבנות את בית המקדש?

# data[].attributes.headline
רבקה מעיין שונים ט2. התייוונות בארץ ישראל:

# data[].attributes.subject
רבקה מעיין שונים ט2. התייוונות בארץ ישראל:

# data[].attributes.body
התקופה ההלניסטית בארץ ישראל.
החלה עם כיבוש ארץ ישראל בידי אלכסנדר מוקדון בשנת 332 לפנה"ס מממלכת פרס, והסתיימה בשנת 63 לפנה"ס, עם כיבוש ארץ ישראל על ידי הרפובליקה הרומית.
לאחר מותו של אלכסנדר מוקדון ב-323 לפנה"ס החלו מאבקי כוח על השליטה בארץ ישראל בין יורשיו השונים, והחלה מלחמת הדיאדוכים, ובהמשך נשלטה ארץ ישראל החל מ־301 לפנה"ס בידי השלטון ההלניסטי של בית תלמי, ומשנת 200 לפנה"ס בידי השלטון ההלניסטי של בית סלאוקוס. מרד החשמונאים, שפרץ ב-167 לפנה"ס, והיחלשות הממלכה הסלאוקית הביאו להקמת ממלכת החשמונאים העצמאית. בשנת 63 לפנה"ס כבש המצביא הרומי פומפיוס את ירושלים, ובשנת 37 לפנה"ס החלה התקופה הרומית בארץ ישראל והסתיימה התקופה ההלניסטית.

שאלה - למה הם לא התנגדו או פתחו מלחמה ונתנו לזה לקרות ורק לאחר מכן פתחו במרד??

# data[].attributes.body
גזירות אנטיוכוס על הדת היהודית-
גזירות אנטיוכוס, הידועות גם כגזירות השמד, היו גזירות דת שהוטלו על הדת היהודית בלבד על ידי אנטיוכוס הרביעי "אפיפנס" בשנת 167 לפנה"ס.
גזירות אלו היו אירוע יוצא דופן בהיסטוריה של הדתות במערב, עד אז. גזירות השמד היו המניע המיידי לפרוץ מרד החשמונאים.
מרד החשמונאים היה מרד של יהודים בשלטון הממלכה הסלאוקית בא"י ובתומכיה המתייוונים, שהתחולל בין השנים 167 ל-160 לפנה"ס, לצד מאבק נגד הכיבוש, נגד גזירות אנטיוכוס ולמען עצמאות דתית ומדינית, היה המרד מאבק על דמותה של החברה היהודית בתקופה ההלניסטית בא"י. שני מחנות נאבקו על צביונו של העם, מצד אחד מרבית העם, נאמני המסורת, ומהצד השני אליטה מתייוונת, שמטרתה הייתה להנהיג שינויים מרחיקי לכת באופייה של החברה היהודית, בחסות השלטון ההלניסטי.
המרד ידע עליות ומורדות בשדה הקרב ובזירה המדינית הבינלאומית
שם המרד נגזר משמה של משפחת החשמונאים שהנהיגה אותו וברבות הימים הצמיחה מתוכה שושלת ששלטה בארץ ישראל. לזכר הצלחת המרד תוך ניצחון מעטים מול רבים, טיהור בית המקדש השני וחידוש הפולחן הדתי במסגרת עצמאות מדינית בארץ שנמשכה בערך מאה ושלוש שנה, נקבע במסורת היהודית חג החנוכה.
שאלה-
איך האנשים שמרדו בשלטון לא פחדו שיהרגו אותם?

# data[].attributes.headline
מרים לפיד- מאבק החשמונאים בגזרות הדתיות.

# data[].attributes.subject
מרים לפיד- מאבק החשמונאים בגזרות הדתיות.

# data[].attributes.body
גזרות אנטיוכוס חולקו ל-2:

גזרות עשה - א.הפיכת בית המקדש למקדש זאוס ב.חובת פולחן המלך (במיוחד בימי הולדתו ) ג. חובה על היהודים להשתתף בדיוניסיות (חגיגות האל דיוניסויס) ד.הקרבת חזירים במקדש זאוס ה.דרישה מהיהודים לאכול טרף בפומבי

גזרות אל תעשה - א.איסור מילה ( ברית מילה ) ב.איסור מצוות(שבת וחג) ג.איסור תורה ( שריפת ספרי תורה)

הסיבות למתן הגזרות - 1.המתיוונים נגד החסידים - יש הסבורים כי במסגרת המאבק נגד החסידים המתיוונים הקיצוניים החליטו להתמזג סופית בתוך התרבות ההלניסטית ולמטרה זו יעצו למלך לאסור על היהדות ולכפות פולחנות הלניסטים 2. הגזרות באו במסגרת המאבק נגד החסידים - אנטיכוס הרביעי סבור כי היהדות היא המניעה את החסידים להתנגדות נגדו לכן הוא אוסר אותה 3.אופיו של אנטיוכוס- ישנן מספר עדויות על מוזריות בהתנהגותו של אנטיוכוס הרביעי המצביעות על הפרעה נפשית .

תגובות לגזירות - 1.תגובת המתנגדים הקיצוניים והמתונים - היו אנשים שקיימו את הגזרות ,הקיצוניים-מרצון המתונים -מתוך כניעה 2.התנגדות פסיבית - היו מתנגדים שהתחמקו מלבצע את הגזרות בכל דרך אפשרית וקיימו בסתר את מצוות הדת ואם נתפסו העדיפו למות על קידוש השם ( חנה ושבעת בנייה ) 3.התנגדות -היו מתנגדים שהתנגדו בתוקף לגזירות התנגדות פעילה .

# data[].attributes.headline
איילת ברמן-                אנטיוכוס אפיפנס דיכא את המהומות שפרצו בארץ ישראל ולאחר מכן פרסם גזרות שאסור ללמוד תורה, לשמור שבת, לחגוג חגים ולערוך ברית מילה. נוסף על כך חויבו היהודים להפר איסורים דתיים- לדוגמא לאכול מאכלים אסורים. הגזרות כוונו רק נגד היהודים ולא נגד בני דתות אחרות והן היו תופעה יוצאת דופן בעולם ההלנסטי שהתאפיין בסובלנות דתית 

# data[].attributes.subject
איילת ברמן-                אנטיוכוס אפיפנס דיכא את המהומות שפרצו בארץ ישראל ולאחר מכן פרסם גזרות שאסור ללמוד תורה, לשמור שבת, לחגוג חגים ולערוך ברית מילה. נוסף על כך חויבו היהודים להפר איסורים דתיים- לדוגמא לאכול מאכלים אסורים. הגזרות כוונו רק נגד היהודים ולא נגד בני דתות אחרות והן היו תופעה יוצאת דופן בעולם ההלנסטי שהתאפיין בסובלנות דתית 

# data[].attributes.headline
דליה הסן, יהודה ,מדינה  עצמאית

# data[].attributes.subject
דליה הסן, יהודה ,מדינה  עצמאית

# data[].attributes.body
ממלכת החשמונאים הייתה מדינה יהודית עצמאית, שהתקיימה בסוף התקופה ההלניסטית בארץ ישראל, משנת 140 לפנה"ס ועד לשנת 63 לפנה"ס(כ-77 שנים), עד השתלטותה של האימפריה הרומית על ארץ ישראל. יסודה במרד החשמונאים, שאמנם הסתיים האוטונומיה יהודית ולא בעצמאות מדינית מלאה, אך סלל את הדרך להקמתה של מדינה יהודית עצמאית בארץ ישראל תוך זמן קצר יחסית.

# data[].attributes.body
היהודים-הנוצרים מתארגנים בקהילה: ישו היה יהודי שנולד בבית לחם בשנת ‏4 לפסה"נ אך גדל בנצרת ולכן מאמיניו
נקראו יהודים-נוצרים. בהיותו כבן שלושים הוא החל לנדוד ברחבי הגליל, ונחשב למי שיכול לחולל
נסים, לרפא חולים ולגרש שדים. הוא קרא לחזור בתשובה והוכיח את מנהיגי העם שלדעתו הזניחו
את החובות המוסריות של אהבת הבריות וחמלה לעניים. ישו הטיף נגד השכבות העשירות של
העם על כך שעשקו את העניים והתנגד לגישה שייצגו הפרושים שלפיה עיקר היהדות הוא קיום
המצוות. הוא פנה בעיקר אל העניים והמדוכאים והבטיח להם כי אם יאהבו את אויביהם, אם ייטיבו
עם שונאיהם ואם לא יפגעו במי שפוגע בהם הם יזכו לגאולה.
שאלה- איך אנשים הגיעו לסיפור שאמו הייתה בתולה? כי רק מספר שנים אחרי שהוא מת, החליטו שהוא "אלוהים",אז למה סתם לשלוף סיפור ככה?

# data[].attributes.body
מרד הגדול
המרד הגדול היה המרד הראשון שהתחיל מבין 3 המרידות של העם היהודי נגד האימפריה הרומית.
המרד החל בשנת 66 לספירה
בעקבות אכזריות שלטון הרומי על סכסכך היהודים לאוכלוסיה ההלניסטית בארץ ישראל
אחרי הצלחות ראשוניות של המורדים, נשלחו המצביאים הרומאים לדכא את המרד.
שיאם של הקרבות היה בשנת70 לספירה עם כיבוש ירושלים והחרבת בית המקדש על ידי טיטוס.

# data[].attributes.body
שנת 38 - 39 לפני הספירה

מעשי הקנאים מביאים למלחמת אחים בעת המצור על ירושלים נמשכו חילוקי הדעות בחברה היהודית על מהלך המרד , ומלחמת אחים פרצה בין קבוצות הקנאים .

# data[].attributes.body
המרד הגדול:
המרד הגדול היה הראשון מבין שלוש מרידות גדולות שמרד העם היהודי נגד האימפריה הרומית.

המרד החל בשנת 66 לספירה, בעקבות אכזריות השלטון הרומי, סכסוך בין יהודים לאוכלוסייה ההלניסטית בארץ ישראל וכן מתחים פנימיים בין הצדוקים לפרושים ועוד...

לאחר הצלחות ראשוניות של המורדים, נשלחו המצביאים הרומאים לדכא את המרד.
שיאם של הקרבות היה בשנת 70 לספירה, עם כיבוש ירושלים והחרבת בית המקדש על ידי טיטוס.

המרד נכשל כישלון חרוץ, ומנהיגיו נהרגו או נלקחו בשבי. הגליל וירושלים חרבו, מאות אלפי יהודים נהרגו, נפלו בשבי, הוגלו או נמכרו לעבדות, ומרכזו הרוחני והדתי של העם היהודי, בית המקדש השני, חרב.

שאלה: מה קרה לאחר המרד הגדול ואיך היהודים התמודדו עם תוצאות המרד הגדול (חורבן הבית השני וכו') ?

# data[].attributes.headline
המרד הגדול - הדס אנגל

# data[].attributes.subject
המרד הגדול - הדס אנגל

# data[].attributes.body
המרד הגדול, בשנים 66 – 73/74,[1] היה הראשון מבין שלוש מרידות גדולות שמרד העם היהודי נגד האימפריה הרומית. המרידה השנייה הייתה מרד התפוצות, והשלישית הייתה מרד בר כוכבא.
המרד החל בשנת 66 לספירה, בין הגורמים לו – אכזריות השלטון הרומי, סכסוך בין יהודים לאוכלוסייה ההלניסטית בארץ ישראל, ייאוש ממותו של מלך יהודה אגריפס הראשון וכן מתחים פנימיים בין הצדוקים לפרושים וכיתות אחרות.
המרד נכשל כישלון חרוץ, ומנהיגיו נהרגו או נלקחו בשבי. הגליל וירושלים חרבו, מאות אלפי יהודים נהרגו, נפלו בשבי, הוגלו או נמכרו לעבדות, ומרכזו הרוחני והדתי של העם היהודי, בית המקדש השני, חרב.

# data[].attributes.headline
יונית מרגלית עוזרי- המרד הגדול

# data[].attributes.subject
יונית מרגלית עוזרי- המרד הגדול

# data[].attributes.body
המרד הגדול, אירע בין השנים 66 – 73/74, היה הראשון מבין שלוש מרידות גדולות שמרד העם היהודי נגד האימפריה הרומית.

הגורמים לו היו אכזריות השלטון הרומי, סכסוך בין יהודים לאוכלוסייה ההלניסטית בארץ ישראל, ייאוש ממותו של מלך יהודה אגריפס הראשון ומתחים פנימיים בין הצדוקים לפרושים וכיתות אחרות.

המרד נכשל בגדול, כל מנהיגי המרד נהרגו או נלקחו בשבי. הגליל וירושלים חרבו, מאות אלפי יהודים נהרגו, נפלו בשבי, הוגלו או נמכרו לעבדות, ובית המקדש השני חרב.

# data[].attributes.headline
ליאם טליה פחימה

# data[].attributes.subject
ליאם טליה פחימה

# data[].attributes.body
ארץ ישראל והיהודים לאחר חורבן בית המקדש השני:
הרומאים החריבו את המקדש, אבל הם לא הגלו את היהודים מארץ ישראל ולא הענישו ערים שלא מרדו בהם. הפגיעה העיקרית הייתה בירושלים ובאזורים הסמוכים לה שמרדו: החקלאות והפעילות הכלכלית בהם נפגעה. הרומאים הפקיעו אדמות מבעליהן, אך מרבית האדמות בארץ ישראל נותרו בידי יהודים, גם לאחר החורבן נשארו היהודים רוב האוכלוסייה בארץ ישראל.
על היהודים שנותרו בארץ לאחר החורבן רבץ עול מסים כבד: מסי קרקע; מס גולגולת; עבודות כפייה ומסים לאחזקת החיילים והפקידים הרומאים שחנו בארץ, עם זאת, השלטון הרומי התיר ליהודים שנותרו בארץ ישראל לאחר החורבן להמשיך לחיות על פי חוקי דתם.
מעמדה המדיני של יהודה לא השתנה – היא נחשבה לפרובינקייה רומית כמו לפני המרד ובשטחה לא חלו שינויים מרחיקי לכת .לעומת זאת חלו שינויים בדרכי המנהל שלה והיא נהייתה כפופה באופן ישיר לקיסר הרומי ולא לנציב הרומי בסוריה. שינוי אחר היה שהלגיון העשירי – הלגיון הרומי שהשתתף
במצור על ירושלים בעת המרד – חנה באופן קבוע ביהודה.

# data[].attributes.headline
רבי יהודה הנשיא עורך את המשנה- דולב בן צור

# data[].attributes.subject
רבי יהודה הנשיא עורך את המשנה- דולב בן צור

# data[].attributes.body
המשנה בנוסח הקיים בידינו נקראת משנת רבי יהודה משום שנערכה בדורו של רבי יהודה הנשיא .

לאחר חורבן הבית השני,. נוצר צורך, הן בשל ריבוי המחלוקות, הן בשל נחיצות השעה (לעיתים ימי חירום וזעם) והן בשל החשש שנושאים חשובים וההידיינות עליהם יאבדו, לרכז את החומר, לסדרו, לערכו ולחותמו של התורה. המשנה היא אוסף מסודר של הדיונים שנערכו בסנהדרין בתחומי עניין שונים והפסיקה הסופית בהם, אם כי לעיתים נותרו ויכוחים בסיכום "פתוח", בלתי מוכרע. המשנה משקפת את מערכת החשיבה של חברי הסנהדרין לדורותיהם, כאשר המפתח העיקרי להתנסחות ההלכות הוא הניסיון לגשר בין הוראות קדומות, חלקן תנ"כיות, לבין נסיבות השעה המשתנות. היינו, התאמת ההלכה למציאות.

קודקס המשנה מחולק לנושאי-אב, כשכל אחד נקרא "סדר". ששה סדרי המשנה הם: סדר זרעים, סדר מועד, סדר נשים, סדר נזיקין, סדר קדשים וסדר טהרות.,