# data[].attributes.headline
avaruus romu on maata kiertävä ihmisen tekemä romu

# data[].attributes.subject
avaruus romu on maata kiertävä ihmisen tekemä romu

# data[].attributes.headline
Avaruusromu on Maata avaruudessa kiertävää ihmisen aikaansaamaa romua. Kookkaampia romuja ovat esimerkiksi rikkinäiset satelliitit ja kantorakettien vaiheet. Pienempiä romuja ovat esimerkiksi maalinhituset, miehitettyjen avaruusalusten jättämät roskat ja jätteet, astronauteilta kadonneet työkalut sekä törmäyksistä aiheutuneet jäänteet. Avaruusromu aiheuttaa törmäysvaaran satelliiteille ja miehitetyille avaruusaluksille. Jopa maalihiukkasen kaltaiset kappaleet voivat aiheuttaa merkittäviä vaurioita, koska kappaleiden törmäysnopeus voi olla jopa 35 000 km/h.[1]Vanhin avaruusromu on 17. maaliskuuta 1958 laukaistu National Aeronautics and Space Administrationin Vanguard 1 -satelliitti[2] , jota varhaisemmat neuvostoliittolaiset Sputnik 1 ja Sputnik 2 sekä yhdysvaltalainen Explorer 1 ovat jo pudonneet ilmakehään niiden matalien kiertoratojen takia. Vanguard pysyy kiertoradalla vuoteen 2248 saakka.[3]

# data[].attributes.subject
Avaruusromu on Maata avaruudessa kiertävää ihmisen aikaansaamaa romua. Kookkaampia romuja ovat esimerkiksi rikkinäiset satelliitit ja kantorakettien vaiheet. Pienempiä romuja ovat esimerkiksi maalinhituset, miehitettyjen avaruusalusten jättämät roskat ja jätteet, astronauteilta kadonneet työkalut sekä törmäyksistä aiheutuneet jäänteet. Avaruusromu aiheuttaa törmäysvaaran satelliiteille ja miehitetyille avaruusaluksille. Jopa maalihiukkasen kaltaiset kappaleet voivat aiheuttaa merkittäviä vaurioita, koska kappaleiden törmäysnopeus voi olla jopa 35 000 km/h.[1]Vanhin avaruusromu on 17. maaliskuuta 1958 laukaistu National Aeronautics and Space Administrationin Vanguard 1 -satelliitti[2] , jota varhaisemmat neuvostoliittolaiset Sputnik 1 ja Sputnik 2 sekä yhdysvaltalainen Explorer 1 ovat jo pudonneet ilmakehään niiden matalien kiertoratojen takia. Vanguard pysyy kiertoradalla vuoteen 2248 saakka.[3]

# data[].attributes.headline
Jos istahtaisin satellliitin kyytiin, kuinka monta auringonnousua ehtisin näkemään maanpäällisen vuorokauden aikana?

# data[].attributes.subject
Jos istahtaisin satellliitin kyytiin, kuinka monta auringonnousua ehtisin näkemään maanpäällisen vuorokauden aikana?

# data[].attributes.body
Verraten matalalla radalla olevalta satelliitilta kuluu maapallon kiertämiseen puolitoista tuntia. Kiertoaika kasvaa mitä korkeammalle mennään, mutta hyvin tyypillisesti se on 90 - 110 minuutin luokkaa. Tuollainen satelliitti ehtii kiertää maapallon 14 - 15 kertaa vuorokauden aikana. Auringonnousuja näkyy siis yhtä paljon.

# data[].attributes.attachment_link.title
4K UHD 10 hours - Earth from Space & Space Wind Audio - relaxing, meditation, nature

# data[].attributes.body
satelliitti on avaruudessa leijuva kapistus

# data[].attributes.body
Satelliiteilla havainnoidaan säätä, ilmakehän koostumusta, maanpintaa ja avaruutta. Kaukokartoitussatelliitit tuottavat keskeistä tietoa ilmastotutkimuksen tarpeisiin, esimerkiksi seuraamalla globaalia veden ja hiilenkiertoa.

# data[].attributes.body
sateellittejä on taivaalla yli 600 000 kappaletta

# data[].attributes.headline
Satelliiti ovat Maata kiertäviä keinotekoisia kappaleita, jotka suorittavat niille määriteltyä tehtäväänsä. Suurin osa Maata kiertävistä satelliteista on tiedustelu- ja tietoliikennesatelliitteja.

# data[].attributes.subject
Satelliiti ovat Maata kiertäviä keinotekoisia kappaleita, jotka suorittavat niille määriteltyä tehtäväänsä. Suurin osa Maata kiertävistä satelliteista on tiedustelu- ja tietoliikennesatelliitteja.

# data[].attributes.body
ensimmäinen sateenliitti oli neuvostoliiton (sputnik 1)laukaisu 1957

# data[].attributes.attachment_link.title
International Space Station: Off the Earth, for the Earth, and Beyond.

# data[].attributes.body
Tähtikirkkaat illat tarjoavat erinomaisen hetken satelliittien tarkkailuun