# data[].attributes.body
Mesopotaamia asus Tigrise ja Eufrati jõgede vahelisel alal. Tänapäeval asuvad Mesopotaamia aladel Iraak ja Süüria.

# data[].attributes.body
Mesopotaamia oli maavarade poolest vaene, kuid seal leidus palju savi ja pilliroogu. Savi rohkuse tõttu tuntakse seda ka kui savitsivilisatsiooni. Ülejäänud materjalide hankimiseks pidid mesopotaamlased suhtlema naaberaladega. Jõgede abil niisutamisest polnud kasu, sest jõed käituvad ettearvamatult, mistõttu loodi niisutuskanalid põllumajandustegevuseks.

# data[].attributes.body
Religioon
Jumalad olid sumeri päritolu ning nad olid lihtinimesele lähemad, kui olid Egiptuse jumalad. Neil oli inimlikke iseloomujooni ja nad suutsid tunda emotsioone. Nad kuulusid panteoni (jumalkonda), neid kujutati suure pere või suguvõsana, kes elasid kõrgest soost ülikute elu. Templite suursugusus tulenes sellest, et neid peeti jumalate kodadeks maa peal.
Kultuur
Sumerite kultuurisaavutuseks on maailma vanim eepos "Gilgameš", kiirkirja, ratta ja vankri kasutuselevõtt.

# data[].attributes.body
Sumerid lõid Mesopotaamia vanima kõrgkultuuri. Tekkisid linnriigid Ur, Uruk ja Kiš. Linna keskel asus tsikuraat. Aja jooksul piirati linnad müüriga teiste linnriikide eest kaitseks. Müüridest välja jäid põllud, aiad ja karjamaad.
Igal linnriigil oli oma kaitsepühak, kellele oli pühendatud tsikuraat.
Linnriikide korraldus
Igat linnriiki juhtis oma kuningas ja valitsemises aitasid kaasa preestrid. Kuninga juhtida oli sõjavägi. Linna ümbritsevad suured maaalad kuulusid preestritele. Toimusid ka rahvakoosolekud, kus võisid osaleda vabad kodanikud (talupojad ja käsitöölised).

# data[].attributes.body
Akadi riik kujunes 2334-2193 eKr. Tähtsamaiks kuningaks oli Sargon I, kes ühendas Mesopotaamia oma võimu alla ja rajas Akadi riik. Akadi riigi lagunemise järel jagunesid akadid kahe riigi vahel - Babüloonia ja Assüüria vahel. Oma nime sai Akadi riik riigi pealinna Akadi järgi.