# data[].attributes.body
Norske elever får mange muligheder for, at ytre sig i plenum, hvor lærerne behandler elevernes ytringer med respekt

Alle kan regne med, at komme op til tavlen.

# data[].attributes.body
De norske lærere er gode til at starte samtaler op i klassen, dog sker det alt for sjældent. Derudover hjælper lærerne eleverne med, at snakke og føre en samtale, men de er ikke helt gode til at give konstruktiv feedback.

# data[].attributes.headline
Drengene taler oftere uden at blive spurgt, hvor pigerne venter til de bliver spurgt

# data[].attributes.subject
Drengene taler oftere uden at blive spurgt, hvor pigerne venter til de bliver spurgt

# data[].attributes.body
Generelt gav læreren samlet feedback, og ikke til den enkelte elev

# data[].attributes.headline
Forskningen viser at lærerne bruger 2/3 del af timen på at tale

# data[].attributes.subject
Forskningen viser at lærerne bruger 2/3 del af timen på at tale

# data[].attributes.body
Drengene er længere fremme i skoene ift pigerne

# data[].attributes.body
Drengene er lidt mere fremme i forhold til pigerne. Det er ofte drengene der tager ordet og svare/stiller spørgsmål. Pigerne er mere tilbage holdene

# data[].attributes.body
Forskeren kom frem til, at det oftest var læreren der havde ordet, og at drengene var bedre til at sige noget end pigerne. Men at drengene til gengæld kunne finde på, bare at tage ordet uden at få lov til det, og at pigerne ventede til det blev deres tur

# data[].attributes.body
At drengene er mere tilbøjelige til at deltage i klassesamtaler, hvor pigerne holder sig mere tilbage.

# data[].attributes.body
Læren gav samme kritik til eleverne, trods niveauforskel i fremlæggelsen.

De mindre klasser var bedre publikum end de ældre.  De ældres respons afhang ofte af, hvor populær man var i klassen.

# data[].attributes.headline
Forskerne fandt meget lidt systematisk arbejde med mundtlighed i klassen.

# data[].attributes.subject
Forskerne fandt meget lidt systematisk arbejde med mundtlighed i klassen.

# data[].attributes.body
Eleverne i indskolingen er bedre til at lytte til fremlæggelser en udskolingen fordi de ældre elever har travlt med deres eget materiale.
Der blev oftest kun givet positiv respons.

# data[].attributes.body
Forskningen siger at lærerene bruger langt mere tid til at tale end eleverne.

# data[].attributes.headline
Det er hovedsageligt underviseren, som taler i undervisningen. Drengene siger mest, uden at blive spurgt, hvorimod pigerne siger mest ved håndsoprækning. 

# data[].attributes.subject
Det er hovedsageligt underviseren, som taler i undervisningen. Drengene siger mest, uden at blive spurgt, hvorimod pigerne siger mest ved håndsoprækning. 

# data[].attributes.headline
Indskoling er bedre til at lytte end udskoling. Indskoling er 

# data[].attributes.subject
Indskoling er bedre til at lytte end udskoling. Indskoling er 

# data[].attributes.body
Drengene kommunikerer i højere grad end pigerne, men de tager tit ordet i stedet for at vente på sin tur, samt at deres svar sjældent er så detaljerede. Pigerne venter ofte til de får tur men uddyber så. Hvis det er en kvindelig lærer så stiger andelen af piger som tager ordnet dog en hvis procentdel. Eleverne i indskolingen er generelt bedre til at lytte end de ældre elever, de har ofte fokus på andre ting bl.a deres egen kommende fremlæggelse. Jo ældre eleverne bliver jo mindre konstruktiv bliver deres respons og feedback og det er ofte kun de populære lever som tilkendegives af de andre elever.

# data[].attributes.body
Elever kunne ofte ytre sig i plenum, men der var meget lidt systematisk arbejde med mundtlighed.

Der var færre mundtlighedssekvenser end forventet. Oftest forskellige former for fremlæggelser.

# data[].attributes.body
Læreren havde ordet det meste fa tiden.
Deltageraktiviteten falder jo højere man kommer op i skolesystemet.
De norske lærere er gode til at støtte eleverne i deres fremlæggelser (primært under og efter) .
Lytterollen var meget underkendt.

# data[].attributes.body
Pigerne har mere styr på fremlæggelserne, mere orden, stikordsformer, drengene læste op fra papiret, og glemte øjenkontakten med klassen

# data[].attributes.body
Forskerne siger at drenge i timer, ikke venter på at de bliver valgt til at snakke. De afbryder og tager ordet, og derved overskygger de pigerne som venter på tur.

# data[].attributes.body
Typisk tager drengene ordet, mens pigerne venter til de får ordet.

# data[].attributes.body
Forskere finder frem til at det f.eks. altid er læreren der: Introducere og afrunder faget --> derudover var det også altid læren der tilbød en spørgerunde.
________________________

Forskningen har fundet frem til at demokratiseringsproce-sen er nået længere i klasserummet i forhold til tidligere generationer
--> man skal derfor regne med at kunne ytre sig i klassen og komme op til tavlen.
_____________________________________

Forskning peger også på at det ofte er pigers der er velforberedte fremfor drengene i deres fremlæggelser og præstationer --> Dog var drengene bedre til at tage ordet i klasserummet, fremfor pigerne.

# data[].attributes.body
De lagde mærke til at læreren gav den samme korte feedback til fremlæggelserne holdt af de to piger og de to drenge. selvom der var stor forskel på deres indhold og den måde de præsenterede det på.

Det var overraskende, hvor stor forskel der var på publikums fokus i de store og små klasser
(i 9. klasse var der fx. nogle som sad med ryggen til dem som fremlagde)