# data[].attributes.attachment_link.readable_text
[1] THL (2016): "Päihdehuollon huumeasiakkaat 2015". Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki.

[2] Seppä, Kaija & Heinälä, Pekka (2012): "PVK-lääkkeiden käytön aloittaminen ja siihen liittyvä ohjeistus". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[3] Seppä, Kaija & Heinälä, Pekka (2012): "PVK-lääkkeiden riippuvuusriskit". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[4] Karjalainen, Karoliina & Hakkarainen, Pekka (2013): "Lääkkeiden väärinkäyttö 2000-luvun Suomessa. Esiintyvyys, käyttäjäryhmät ja käyttötarkoitukset". Yhteiskuntapolitiikka, vol. 78:5.

[5] Korpi, Esa R. & Linden, Anni-Maija (2017): "Opioidit päihteinä". Teoksessa "Lääketieteellinen farmakologia ja toksikologia" (toim. Pelkonen, Olavi & Ruskoaho, Heikki). 4. painos, Duodecim, Helsinki. Painettu versio julkaistu 2014.

[6] EMCDDA (2017): " European Drug Report 2017: Trends and Developments." European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction, Lisbon.

[7] Hakkarainen, Pekka; Karjalainen, Karoliina; Ojajärvi, Anni & Salasuo, Mikko (2015): "Huumausaineiden ja kuntodopingin käyttö ja niitä koskevat mielipiteet Suomessa vuonna 2014". Yhteiskuntapolitiikka, vol. 80:4.

[8] Tammi, Tuukka & Pitkänen, Tuuli & Perälä, Jussi (2011): "Stadin nistit - huono-osaisten helsinkiläisten huumeiden käyttäjien päihteet sekä niiden käyttötavat ja hankinta". Yhteiskuntapolitiikka, vol. 76:1, 45- 54.

[9] Barceloux, Donald G. (2012): "Medical Toxicology of Drug Abuse. Synthesized Chemicals and Psychoactive Plants". John Wiley & Sons, Inc., Hoboken, New Jersey.

[10] Valtioneuvoston asetus huumausaineina pidettävistä aineista, valmisteista ja kasveista (543/2008). Finlex verkkosivut, katsottu 12.7.2017.

[11] Huumausainelaki (373/2008). Finlex verkkosivut, katsottu 12.7.2017.

[12] Korkeimman oikeuden päätös KKO:2004:127. Finlex verkkosivut, katsottu 13.7.2017.

[13] Korkeimman oikeuden päätös KKO:2014:41. Finlex verkkosivut, katsottu 13.7.2017.

[14] Lääkelaki (395/1987). Finlex verkkosivut, katsottu 12.7.2017.

[15] Kiianmaa, Kalervo (2012): "Huumeiden vaikutustapa". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[16] Kalso, Eija (2017): "Opioidien vaikutukset". Teoksessa "Lääketieteellinen farmakologia ja toksikologia" (toim. Pelkonen, Olavi & Ruskoaho, Heikki). 4. painos, Duodecim, Helsinki. Painettu versio julkaistu 2014.

[17] Kalat, James (2013): "Biological psychology". 11. painos, Wadsworth Publishing, Boston.

[18] Koob, George F.; Arends, Michael A. & Le Moal, Michel (2014): "Drugs, addiction, and the brain". Elsevier Science Publishing Co, Inc, San Diego.

[19] Seppälä, Timo (2012): "Opiaatit ja ajokyky". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[20] Varjonen, Vili (2015): "Huumetilanne Suomessa 2014". Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen raportti 1/2015, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki.

[21] Kalso, Eija (2017): "Opioiditoleranssi". Teoksessa "Lääketieteellinen farmakologia ja toksikologia" (toim. Pelkonen, Olavi & Ruskoaho, Heikki). 4. painos, Duodecim, Helsinki. Painettu versio julkaistu 2014.

[22] Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo (2012): "Huume- ja lääkeriippuvuus Suomessa". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[23] Tavitian-Exley, Isabel; Vickerman, Peter; Bastos, Francisco I. & Boily, Marie-Claude (2014): "Influence of different drugs on HIV risk in people who inject: systematic review and meta-analysis". Addiction, vol. 110, 572-584, DOI: 10.1111/add.12846.

[24] THL (2016): "Tartuntataudit Suomessa 2015". Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki.

[35] Ristola, Matti (2012): "Huumeiden käyttöön liittyvät infektiot ja niiden yleisyys". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[26] Päihdelinkki: "Buprenorfiini päihdekäytössä". Katsottu 13.7.2017.

[27] Vorma, Helena (2012): "Päihteiden sekakäytön vaarat". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[28] Häkkinen, Margareeta; Launiainen, Terhi; Vuori, Erkki & Ojanperä, Ilkka (2012): "Benzodiazepines and alcohol are associated with cases of fatal buprenorphine poisoning." European Journal of Clinical Pharmacology, vol. 68:3, 301-309. DOI: 10.1007/s00228-011-1122-4.

[29] Piispa, Mikko (2011): "Eivät huumeet yksin tapa − huumeisiin liittyvät kuolemat Suomessa 2007". Yhteiskuntapolitiikka, vol. 76:2.

[30] Kahila, Hanna (2012): "Huumeiden vaikutuksesta raskauteen ja vastasyntyneeseen". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki.

[31] THL (2016): "Päihdetilastollinen vuosikirja 2016. Alkoholi ja huumeet". Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki.

[32] Buprenorfiiniopas. Vinkki.info -verkkosivut. Katsottu 17.7.2017.

[33] Karjalainen, Karoliina; Savonen, Jenni & Hakkarainen, Pekka (2016): "Suomalaisten huumeiden käyttö ja huumeaseneet - Huumeaiheiset väestökyselyt Suomessa 1992-2014". Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki.

# data[].attributes.attachment_link.description
1] THL (2016): "Päihdehuollon huumeasiakkaat 2015". Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Helsinki. [2] Seppä, Kaija & Heinälä, Pekka (2012): "PVK-lääkkeiden käytön aloittaminen ja siihen liittyvä ohjeistus". Teoksessa "Huume- ja lääkeriippuvuudet" (toim. Seppä, Kaija; Aalto, Mauri; Alho, Hannu & Kiianmaa, Kalervo). Duodecim, Helsinki. [3] Seppä, Kaija & Heinälä, Pekka (2012): "PVK-lääkkeiden riippuvuusriskit".

# data[].attributes.attachment_link.description
Asetuksessa todetaan, että opioidiriippuvuuden korvaushoidon tavoite tulee selvittää hoitoa aloitettaessa ja tavoitetta tulee tarvittaessa tarkistaa. Korvaushoidon tavoitteena on joko kuntouttaminen ja päihteettömyys, tai riippuvuuden haittojen vähentäminen ja potilaan elämän laadun parantaminen. Hoidon tulee perustua kirjalliseen hoitosuunnitelmaan, jossa lääkehoidon lisäksi määritellään hoidon tavoite, potilaan muu lääketieteellinen ja psykososiaalinen hoito, kuntoutus ja seuranta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Käypä hoito -suositukset ja Vältä viisaasti -suositukset ovat asiantuntijoiden laatimia yhteenvetoja yksittäisten sairauksien diagnostiikan ja hoidon vaikuttavuudesta. Ne eivät korvaa lääkärin tai muun terveydenhuollon ammattilaisen omaa arviota yksittäisen potilaan parhaasta mahdollisesta diagnostiikasta, hoidosta ja kuntoutuksesta hoitopäätöksiä tehtäessä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Corkery JM, Schifano F, Ghodse AH, Oyefeso A: The effect of methadone and its role in fatalities. Human Psychopharmacology: Clinical and Experimental 19(8): 565-576, 2004.

Davis MP: Methadone as a rescue for failed high-dose opiate therapy for catastrophic pain. Supportive Care in Cancer 8(2): 138-140, 2000.

European Monitoring Centre for Drugs and Drug Addiction (EMCDDA): Figure HSR-2. Estimated number of clients in opioid substitution treatment (OST) in EU 15-12, 1993-2008. Päivitetty viimeksi 4.1.2011.

Ferrari AS, Coccia CPR, Bertolini A, Sternieri E: Methadone - metabolism, pharmacokinetics and interactions. Pharmacological Research 50: 551-559, 2004.

Forsell M, Virtanen A, Jääskeläinen M, Alho H, Partanen A: Huumetilanne Suomessa 2010. Kansallinen huumevuosiraportti EMCDDA:lle. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, raportti 40/2010.

Gillman PK: Monoamine oxidase inhibitors, opioid analgesics and serotonin toxicity. British Journal of Anaesthesia 95(4): 434-441, 2005.

Hagelberg N, Pertovaara A: Opioidit. Kirjassa: Farmakologia ja toksikologia, ss. 343-362. 7. uudistettu painos. Toim. Koulu M, Tuomisto J, Kustannusosakeyhtiö Medicina, Kuopio 2007.

Hallinan R, Byrne A, Agho K, McMahon C, Tynan P, Attia J: Erectile Dysfunction in Men Receiving Methadone and Buprenorphine Maintenance Treatment. The Journal of Sexual Medicine 5: 684-692, 2008.

Inturrisi CE: Clinical Pharmacology of Opioids for Pain. The Clinical Journal of Pain 18(4): S3-S13, 2002.

Kalso E: Keskushermoston kautta vaikuttavat kipulääkkeet. Kirjassa: Lääketieteellinen farmakologia ja toksikologia, ss. 642-663. 3. uudistettu painos. Toim. Pelkonen O, Ruskoaho H., Kustannus Oy Duodecim, 2003.

Käypä hoito: Huumeongelmaisen hoito. Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Päihdelääketieteen yhdistyksen asettama työryhmä, 2018.

Martindale: The Complete Drug Reference, 36 painos. Pharmaceutical Press, 2009.

Partanen A. ym: Opioidikorvaushoito on laajentunut ja monimuotoistunut. Lääkärilehti 50-52/2017 vsk 72 s. 2981 - 2985

Pharmaca Fennica 2018.

Päihdehuollon huume-asiakkaat 2015. Terveyhden ja hyvinvoinnin laitos, 14/2016

Surakka V-M: Metadoni-naloksoniyhdistelmävalmiste opioidikorvaushoidossa ja kliinisen tutkimuksen valmisteluprosessi. Pro gradu -tutkielma, proviisorin koulutusohjelma. Itä-Suomen yliopisto 2011. Haettu internetistä osoitteesta: http://epublications.uef.fi/pub/urn_nbn_fi_uef-20110078/

Tacke U, Holopainen A, Kuoppasalmi K: Päihderiippuvuus. Kirjassa: Kliininen farmakologia ja lääkehoito, 2. uudistetu painos. Toimittanut: Neuvonen PJ, Backman JT, Himberg J-J, Huupponen R, Keränen T, Kivistö KT. Kandidaattikustannus Oy, 2011.

Tilastokeskus: Kuolemansyyt 2017. Haettu 30.3.2019 internetistä: https://www.stat.fi/til/ksyyt/2017/ksyyt_2017_2018-12-17_fi.pdf

Uosukainen H: Buprenorfiini opioidikorvaushoidossa - kliininen selvitys naloksonin lisäämisen vaikutuksista ja komplianssin monitoroinnista elektronisen lääkepakkauksen avulla. Pro gradu -tutkielma, farmakologian laitos, Kuopion yliopisto 2009.

Uusi-Oukari M: Riippuvuus ja väärinkäyttö. Kirjassa: Farmakologia ja toksikologia, ss 419-446. 7. uudistettu painos. Toim. Koulu M, Tuomisto J, Kustannusosakeyhtiö Medicina, Kuopio 2007.

Varjonen V: Huumetilanne Suomessa 2014. Terveyhden ja hyvinvoinnin laitos, 1/2015

Vuori E, Ojanperä I, Nokua J, Ojansivu R-L: Oikeuskemiallisesti todetut myrkytyskuolemat Suomessa vuosina 2005-2007. Suomen Lääkärilehti 39(64): 3187-3195, 2009.

World Health Organization (WHO): Guidelines for the Psychosocially Assisted Pharmacological Treatment of Opioid Dependence, 2009. Haettu internetistä osoitteesta: http://www.who.int/substance_abuse/publications/Opioid_dependence_guidel...

# data[].attributes.attachment_link.description
Metadoni (esim. Dolmed® 5 mg) on voimakas synteettinen opioidi. Sitä käytetään pääasiassa keskivaikeiden ja vaikeiden kipujen hoidossa, mutta myös opioidikorvaushoidossa. Suomessa opioidikorvaushoidossa olevista noin kolmasosa saa metadonia, mikä vastaa noin tuhatta potilasta. Metadoni aiheuttaa muiden päihteenä käytettyjen opioidien tavoin voimakasta fyysistä ja psyykkistä riippuvuutta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opiaattien vieroitusoireiden hoito vastasyntyneellä - Download as a PDF or view online for free

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opioidiriippuvaisten korvaushoito tuli viralliseksi osaksi päihdepalvelujärjestelmää vuonna 2000. Ensimmäiset korvaushoitoklinikat voivat viettää pian 10-vuotisjuhliaan. Iso osa huumehoidosta on nykyään opioidiriippuvaisten korvaushoitoa. Tuorein arvio korvaushoidossa olevien määrästä on 1 700.

Huumeidenkäyttäjät mieltävät korvaushoidon usein kaukaiseksi onnen maaksi: ne jotka onnistuvat sinne pääsemään ovat onnekkaita, sillä he pystyvät pitämään vieroitusoireensa poissa yhteiskunnan tuella. Korvaushoidon tarve keskittyy etenkin suuriin kaupunkeihin ja pääkaupunkiseudulle, jossa hoitoon jonotetaan.

Hoidon sisältö vaihtelee kunnittain

Nykyisessä sosiaali- ja terveysministeriön asetuksessa korvaushoito jakautuu kuntouttavaan ja haittoja vähentävään hoitoon. Kuntouttavan hoidon tavoitteena on päihteettömyys. Haittoja vähentävällä hoidolla pyritään parantamaan potilaan elämän laatua.

Arabianrannan päihdeklinikalla Helsingissä korvaushoidossa on runsaat 80 asiakasta, joista hieman alle kolmannes sijoittuu haittoja vähentävään korvaushoitoon. Heille tukea on tarjolla lääkkeenannon oheen jonkin verran. Keskittymään tosin joudutaan siihen, mikä on akuuttia. Työ on enemmän kriisiluonteista. Lääkkeenjaon yhteydessä asiakkailla on mahdollisuus jäädä istumaan ja olemaan yhteiseen tilaan. Se on tärkeä hetki, sanoo Arabianrannan päihdeklinikan sosiaaliterapeutti Noora Reunanen.

- Siinä on hyvä mahdollisuus antaa tukea ja neuvontaa arkisissa asioissa ja auttaa pienissä asioissa. Näin rakennetaan sitä luottamusta, jonka varassa kuntoutus lähtee eteenpäin.

Se mikä on kuntouttavan tai haittoja minimoivan hoito-ohjelman sisältö, vaihtelee paikkakunnittain. Tampereen kaupunki on ostanut haittoja vähentävään hoito-ohjelmaan korvaushoitoa toteuttavalta K-klinikalta vain lääkkeenjaon. Psykososiaalinen tuki on ollut minimaalista.

- Onneksi ensi vuodeksi on saatu vähän parempi sopimus, sanoo Tampereen K-klinikan yksikköjohtaja Harri Haapasaari. Silloinkin psykososiaalinen tuki perustuu pitkälti asiakkaiden keskinäiseen vertaistukeen.

Ei valtakunnallista ohjeistusta

Se, sijoittuuko asiakas kuntouttavaan vai haittoja vähentävään korvaushoitoon, päätetään hoidon alussa korvaushoidon tarvetta arvioitaessa. Myöhemmin korvaushoitoa toteutettaessa saatetaan huomata, että asiakas on väärässä kategoriassa. Esimerkiksi Arabianrannan päihdeklinikalla pyritään tällaisessa tilanteessa räätälöimään hoitoa: haittojen minimointiin lisätään tukea tai kuntouttavassa hoidossa kevennetään tukea ja annetaan asiakkaalle tilaa ja aikaa sitoutua hoitoon.

Vantaan kaupungin huumehoitoklinikalla eli H-klinikalla korvaushoidon alussa on intensiivinen puolesta vuodesta vuoteen kestävä jakso, jolloin asiakas tapaa työntekijöitä tiheään. Tarkoitus on seurata, miten hoito lähtee etenemään. Tavoitteena on kannustaa asiakasta kuntoutumaan. Päätös asiakkaan sijoittumisesta kuntouttavaan tai haittoja vähentävään hoitoon tehdään vasta tämän jakson jälkeen.

On huono vaihtoehto, jos hoitoon kuuluu vain lääkkeenanto eikä muuta.

Helsingin yliopiston päihdelääketieteen professori Hannu Alho sanoo, että käypä hoito -suosituksia pidemmälle meneviä valtakunnallisia ohjeistuksia tai suosituksia korvaushoidon sisällöstä ei ole. On täysin mahdollista päättää, että hoito sisältää vain lääkityksen mutta ei kuntoutusta.

- Näin se valitettavasti on, ja se on erikoinen asia. Vähän sama kuin jos kunnat päättäisivät, että ei anneta diabeetikolle ollenkaan ravitsemusneuvontaa, jaetaan vain insuliinipiikkejä. Kuntia kiinnostaa vain raha, ja sitä yritetään aina nipsiä jostain päästä.

Kuntoutus ja lääke kuuluvat yhteen

On vahvaa tutkimusnäyttöä sen puolesta, että kuntoutus ja lääke kuuluvat korvaushoidossa yhteen, Hannu Alho korostaa. Korvaushoitolääkkeestä vieroittautuminen ei onnistu ainakaan ilman kuntoutusta.

- Jos ajatellaan toisin, silloin mennään ylläpitohoidon puolelle ja vain korvataan huume jollain muulla aineella. Miksei sitä muuta ainetta voisi sitten jakaa vaikka bussista, hän huomauttaa.

Vantaan kaupungin H-klinikan esimies Arja Kanerva on samoilla linjoilla. Jos hoitoon kuuluu lääkkeenanto eikä muuta, se ei ole hyvä vaihtoehto, hän sanoo.

- Asiakkaat ovat herkkiä vastaanottamaan hyväksyviä viestejä. Jos on vain lääkitys eikä edes herättelykeskusteluja, he saattavat päätellä, että saat opiaatin tästä mutta mitään muutosta ei tarvitse tehdä. Kyllä hoidossa on luotava pohjaa muutokselle.

Kuntoutuksen polku on pitkä ja vaativa

Kuntoutuminen on korvaushoidossa pitkä rupeama, jossa on paljon tehtävää. Korvaushoitoon tulevat ovat aloittaneet päihdekäytön tyypillisesti alakouluiässä.

- Käyttäytymismallit ovat usein kuin murrosikäisellä. Monen identiteetti on muotoutunut itsekeskeiseksi. On vuosien työ, että ihminen alkaa aikuistua, sanoo lähihoitaja, seksuaalineuvoja Peter Lindholm Arabianrannan päihdeklinikalta.

Kun ihminen tulee korvaushoitoon, lähtökohtana saattaa olla esimerkiksi hänen asunnottomuutensa poistaminen. Toisessa päässä voi olla esimerkiksi valmentava koulutus. Kuntoutumista on kaikki se, mitä siinä välissä tapahtuu, sosiaaliterapeutti Noora Reunanen kuvaa.

Korvaushoitoon tulevat ovat aloittaneet päihdekäytön tyypillisesti alakouluiässä.

Välissä tapahtuu monen kohdalla paljon, sillä korvaushoidossa olevat ovat usein monin tavoin huonossa asemassa ja syrjäytyneitä. Identiteetti on hukassa. On psyykkistä oireilua, aineiden oheiskäyttöä, alkoholinkäyttöä, muitakin riippuvuuksia kuin opioidiriippuvuus. On sosiaalisia ongelmia ja traumaattisia tapahtumia omassa menneisyydessä. Kuntoutuminen etenee yksilöllisesti ja asiakkaan omilla ehdoilla siten, että hän itse määrittää tavoitteita.

Ympäristön asenteet ovat usein kielteisiä korvaushoitoa kohtaan. Kun korvaushoidossa oleva käy samaan aikaan koulua tai on töissä, korvaushoito on viisasta pitää omana tietonaan. Jos se käy terveydenhuollossa ilmi potilastiedoista, suhtautuminen usein muuttuu.

- Huono kohtelu on tosiasia. Se että on korvaushoidossa, ei kiinnosta. Ajatellaan vain, että tässä on narkomaani, sanoo Arabianrannan päihdeklinikan lääkäri Reija Korhola.

Tukea tulisi olla tarjolla tarpeeksi pitkään

Arabianrannan päihdeklinikalla korvaushoito on pitkäkestoista eikä hoitoajalle ole tällä hetkellä ylärajaa. Tampereella K-klinikan hoito on rajattu intensiivivaiheeseen. Esimerkiksi kuntouttavassa korvaushoidossa sen kesto on 1,5 vuotta. Sen jälkeen tarkoitus on siirtyä jatkohoitoon kaupungin terveysasemille tai järjestää lääkkeenanto apteekkisopimuksella.

Arabianrannasta jatkohoitoon siirrytään terveysasemille ja A-klinikoille. Ongelma on, että jatkopaikkoja ei ole riittävästi.

- Hyvä olisi, jos jatkohoitopaikkoja tulisi lisää. Silloin lääkitys voisi jatkua siellä ja se olisi kuin mikä hyvänsä lääkitys mihin hyvänsä krooniseen sairauteen. Ei sen kummempi, sanoo Reija Korhola.

Julkisessa terveydenhuollossa resurssit korvaushoidon järjestämiseen ja etenkin psykososiaaliseen tukeen ovat hyvin rajalliset. Seurauksena voi olla pyöröoviefekti. Tampereen K-klinikan yksikköjohtaja Harri Haapasaari toivoo, että intensiivivaihe olisi pidempi.

- Ihmiset lähtevät suurin toivein jatkohoitoon intensiivivaiheen päätyttyä. Sitten saattaakin käydä niin, että he putoavat hoidosta ja tulevat vähän päästä uudelleen takaisin, Haapasaari sanoo.

Myös Vantaan H-klinikalla on asiakkaita korvaushoidossa toisella tai kolmannella kierroksella. Arja Kanerva sanoo, että pieleen mennessä edellisestä kerrasta on usein opittu jotain ja seuraavat kerrat menevät paremmin.

Motivaatio ei ole yksioikoinen asia

Yksi kysymys korvaushoidossa on kysymys asiakkaiden motivaatiosta. Arabianrannan päihdeklinikalla huomautetaan, että motivaatio on kaikkea muuta kuin yksioikoinen asia.

- Motivaatio mihin? Joku haluaa vain päästä hoitoon. Meillä on haittoja vähentävässä korvaushoidossa ihmisiä, jotka todennäköisesti ovat hoidossa lopun elämäänsä. Heillä ei ole oheiskäyttöä, he ovat eläkkeellä, asuvat omissa asunnoissaan ja kokevat elämänsä hyväksi ja hyötyvänsä hoidosta. Mihin motivaatio pitää olla? Ainoastaanko vieroittautumiseen tai kouluttautumiseen ja työllistymiseen? sosiaaliterapeutti Noora Reunanen kysyy.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opioidiriippuvaisten korvaushoito tuli viralliseksi osaksi päihdepalvelujärjestelmää vuonna 2000. Ensimmäiset korvaushoitoklinikat voivat viettää pian 10-vuotisjuhliaan. Iso osa huumehoidosta on nykyään opioidiriippuvaisten korvaushoitoa. Tuorein arvio korvaushoidossa olevien määrästä on 1 700. Huumeidenkäyttäjät mieltävät korvaushoidon usein kaukaiseksi onnen maaksi: ne jotka onnistuvat sinne pääsemään ovat onnekkaita, sillä he pystyvät pitämään vieroitusoireensa poissa yhteiskunnan tuella.

# data[].attributes.body
"My drug dealer was a doctor."

# data[].attributes.attachment_link.title
MACKLEMORE - DRUG DEALER (FEAT. ARIANA DEBOO) OFFICIAL MUSIC VIDEO