# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LyricsTraining is the new way to learn English and other languages through music and the lyrics of your favourite songs

Improve and practise your listening skills with the best music videos. Fill in the gaps to the lyrics as you listen and sing Karaoke to your favourites

Thousands of teachers, all over the world, are already using LyricsTraining to teach languages and motivate their students through this unique immersion process

# data[].attributes.attachment_link.title
Learn Finnish for Free with Music Videos, Lyrics and Karaoke!

# data[].attributes.attachment_link.description
Enjoy learning Finnish like never before playing with the music videos and filling in the lyrics of your favorite songs. It's easy, fun and 100% free.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaikka olet kursseilla opiskelemassa suomea, sinun täytyy silti opiskella paljon myös itse ja kurssien ulkopuolella - kotona, kaupassa, kadulla, radiosta, televisiosta, kirjoista.... Tässä muutama vinkki (=idea) sitä varten.

Millainen oppija olet?

Miten sinä opit parhaiten (=hyvin) uusia sanoja tai asioita? Tee . Laske sitten pisteet ja katso, millainen oppija sinä testin mukaan olet. Katso sitten vinkit opiskeluun oman tyylisi mukaan:

Opiskele sanastoa

Opettele uusia sanoja joka päivä. Kolme uutta sanaa päivässä on jo yli 1000 sanaa vuodessa!

Kaikkia sanoja tai muotoja ei tarvitse osata itse käyttää, riittää että ymmärrät ne.

Tee ahkerasti omaa "sanakirjaa" esimerkiksi vihkoon, puhelimen sovelluksilla (apps). Kirjoita vihkoosi sanakirjasta esimerkkejä verbeistä, adjektiiveista tai substantiiveista preposition kanssa.

Kun näet tai kuulet uuden sanan, yritä arvata lauseyhteydestä, mitä se voisi merkitä. Älä heti katso sanakirjasta tai Google kääntäjästä (se on usein väärässä).

Jos et ole varma, että ymmärsit oikein, katso sitten sanakirjasta.

Käytä uutta sanaa niin usein kuin mahdollista, jotta se jää muistiisi.

Joistakin tietyn aiheen kannalta keskeisistä sanoista kannattaa rakentaa sanakarttoja, esim. mind map.

Etsi ja opettele sanojen vastakohtia ja samaa merkitseviä sanoja.

Kehittele itsellesi sopivia muistisääntöjä! Nämä auttavat hankalien sanojen muistamista.

Opiskele puhumista

Kuuntele paljon puhekieltä radiosta, televisiosta ja tietysti, kun suomalaiset puhuvat! Opit ymmärtämään, mutta samalla opit käyttämään äänenpainoja itse ja opit puhekielen sanoja.

Suomessa kommunikointi on suoraa, ei käytetä paljon small talkia.

Muista, että ilmeet ja eleet ovat olennainen osa vieraskielistä "puhetta", niiden avulla viestitämme ja tuemme sanomaamme.

Käytä kaikki tilaisuudet hyväksi voidaksesi puhua ja harjoitella oppimaasi.

Opettele, miten eri tilanteissa toimitaan, sillä eri tilanteet vaativat vähän erilaista kieltä. Milloin täytyy sanoa "voitko", milloin "voisitko" tai "voisitteko"? Kuuntele suomalaisia eri tilanteissa, jotta opit itse puhumaan oikein eri paikoissa. Ystävän kanssa jutellaan eri tyyliin kuin vanhemman henkilön kanssa, samoin keskustellessasi virallisissa tapaamisissa tai haastatteluissa.

Jos tarvitset puhuessasi lisää aikaa ajatella sanoja, käytä apukeinoja. Sano "hmm", "tota" jne. Niin suomalaisetkin tekevät. Huolehdi kuitenkin, että niitä ei tule liikaa!

Harjoittele:

Huolehdi, että äännät kaksi vokaalia pitkänä, yhden lyhyenä jne. Muuten voi tulla väärin ymmärryksiä. Harjoittele, kuuntele, liioittele!

Harjoittele painotusta. Suomessa painotus on sanan ensimmäisellä tavulla. Voit harjoitella sanapainoja merkitsemällä huomiokynällä tekstistä lauseen tärkeät sanat ja lukemalla lauseita sitten ääneen.

Äänitä ja kuuntele suoritustasi esimerkiksi puhelimen avulla.

Ota itsestäsi videota ja katso, miten ilmeet ja eleet auttavat kuuntelijaa ymmärtämään sinua.

Harjoittele esim. puhumalla oppikirjan tekstejä syntyperäisen lukijan mallin mukaan lause lauseelta.

Puhu, puhu, puhu! Etsi paikkoja, jossa voit harjoitella suomea. Erilaisia keskusteluryhmiä on paljon, mutta myös bussipysäkillä voi jutella ihmisten kanssa vaikka säästä tai bussin aikatauluista. Ole rohkea!

Opiskele kuullun ymmärtämistä

Jos huomaat, että tarvitset lisäharjoitusta, älä luovuta, sillä kuuntelutaidot kehittyvät vain kuuntelua lisäämällä. Suomessa puhekieli on tosi erilaista kuin kirjakieli. Sen oppiminen vie aikaa!

Älä pelästy, jos et ymmärrä kaikkia kuulemiasi sanoja. Voit silti ymmärtää viestin tärkeät osat eli juuri sen mitä pitääkin.

Yritys ymmärtää kaikki sanat tekee ymmärtämisestä vaikeata. Riittää, että ymmärrät pääideat!

Tiettyjä sanoja painotetaan toisin kuin joitakin toisia. Paino on yleensä tärkeillä sanoilla.

Mikään kurssi ei auta kehittämään kuullun ymmärtämistä yhtä hyvin kuin suomalaisten kuunteleminen kadulla, kaupassa, kahvilassa, bussissa jne.! Kuuntele myös paljon radiota, musiikkia ja televisiota!

Harjoittele

Katso videoita esim. Youtubesta tai katso ohjelmia netti-TV:stä (esim. YLE Areena, Ruutu.fi, Katsomo). Kuuntele uudestaan ja uudestaan. Voit laittaa ensin silmät kiinni ja yrittää kuunnella ilman kuvaa, sitten katsoa kuvat myös.

Kuuntelua harjoitellessa kannattaa ensin keskittyä selvittämään pääkohdat. Nämä saat selville esimerkiksi kysymysten mitä? missä? milloin? miksi? kuka? avulla.

Huomaat, että jokaisella kuuntelukerralla kuulet ja ymmärrät enemmän.

Kun olet kurssilla, älä käytä puhelimen sanakirjaa koko ajan vaan kuuntele, kun opettaja selittää sanat tai kysy kaverilta ja kuuntele hänen vastauksensa.

Ystävän kanssa yhdessä kuuntelu ja kuullusta keskusteleminen kannattaa! Ihmiset oppivat taitoja myös toisiltaan. Kuunnelkaa vaikka suomalaista musiikkia ja puhukaa, miten ymmärrätte sanat tai keskustelkaa päivän uutisista.

Muista kuunnella paljon erilaisia juttuja: ihmisiä eri tilanteissa (kävele kaupungilla aina korvat auki), musiikkia, telkkaria, radiouutisia, puheohjelmia, elokuvia... Aluksi on vaikea ymmärtää, mutta se helpottuu koko ajan!

Jos et ymmärrä, kun joku puhuu, älä mene paniikkiin tai vaihda kieltä englanniksi. Pyydä toistamaan (Sanoisitko uudestaan?). Onko kohteliaampaa pyytää toistamaan kuin valehdella, että ymmärsit!

Sanaston ja rakenteiden hyvä hallinta auttavat ymmärtämistä ja kuulet tarkemmin. Ota opiskelut tosissasi ja muista, että et opiskele koulua, vaan elämää varten!

Kuuntele paljon myös eri aihepiirejä koskevaa puhetta: taitosi kasvaa, samoin rohkeutesi ja luottamuksesi itseesi kielen kuulijana lisääntyy.

Opiskele luetun ymmärtämistä

Harjoittele:

Lue kirjan kappale ensin kokonaan, siten että ymmärrät tekstin pääkohdat ja hahmotat kokonaisuuden.

Päättele tekstiyhteydestä uusien sanojen merkitys. Muista, että kaikkia sanoja ei tarvitse ymmärtää. Tärkeää on ymmärtää pääideat!

Tarkista luettuasi outojen sanojen merkitys sanakirjasta tai kysy joltain. Tekstin täsmällinen ymmärtäminen tehostuu ja sanastosi laajenee.

Jos et ymmärrä tekstiä ensimmäisellä lukemalla, lue uudelleen.

Jos tekstissä on vaikeita kohtia, keskustele niistä kavereidesi kanssa ja kysy opettajaltasi.

Tee lukemastasi miellekartta, sanalista tai piirros. Mieti, ymmärsitkö pääasiat.

Alleviivaa tärkeät sanat tai kohdat, joissa on vastaus etsimääsi kysymykseen, jos se selkiyttää ajatustasi.

Kerää lukiessa uusia sanoja ja ilmauksia esimerkiksi vihkoon. Laaja sanavarasto on tärkeä osa luetun ymmärtämistä.

Älä luovuta. Lukemiseen menee aluksi aikaa, mutta se muuttuu helpommaksi vähitellen!

Lue monenlaisia tekstejä: kirjoja, lehtiä, mainoksia, nettisivuja, blogeja, viestejä, oppikirjoja... Suomi on täynnä kirjoitettuja tekstejä, jokainen niistä voi auttaa sinua oppimaan!

Valitse itsellesi sopiva teksti. Liian vaikea ei ole hyvä, mutta myös liian helppo on huono. Jos aina on helppoa, ei opi uutta.

Lue, lue, lue!

Opiskele kirjoittamista

Kirjoitettu kieli on erilaista kuin puhuttu! Älä kirjoita puhekieltä muualle kuin viesteihin kaverille!

Kirjoittamisen opiskelu vie aikaa. Että voi kirjoittaa tekstejä, täytyy osata paljon sanoja ja paljon erilaisia rakenteita (kielioppia). Kirjoittamisen opiskelu alkaa aina niistä.

Kun kirjoitat, huolehdi, että teksti on helposti luettavaa ja että lukija voi ymmärtää sen.

Samalla tavalla kuin puhujan, kirjoittajan on mietittävä esimerkiksi, onko kysymyksessä viesti tuttavalle vai työnantajalle eli onko kirje muodollinen vai vapaa tyyliltään. Mikä tyyli sopii tilanteeseen.

Kiinnitä huomiota myös oikeinkirjoitukseen, esimerkiksi välimerkkien käyttöön. Muista pisteet, pilkut, isot kirjaimet.

Harjoittele:

Kirjoittamista pitää harjoitella paljon. Kirjoita, kirjoita, kirjoita.

Lue paljon! Se auttaa sinua oppimaan sanoja ja rakenteita ja kun näet ne monta kertaa, opit käyttämään niitä itse, kun kirjoitat.

Kirjoita Word-ohjelmalla. Se laittaa sanan alle punaisen viivan, jos kirjoitit väärin.

Älä usko Google kääntäjää! Se ei osaa suomen kielioppia ja kirjoittaa väärin. Osaat varmasti itse paremmin.

Aloita helposta. Kun ensin osaat kirjoittaa viestit oikein, siirry pitempiin teksteihin.

Tee ensin muistiinpanoja tai mindmap, johon rakennat tekstin rungon. Sen avulla on helpompi tehdä looginen teksti ja voit keskittyä kirjoittamaan oikein.

Kun kirjoitat esim. opiskelutekstiä, varaa aikaa (älä kiirehdi). Tee useita versioita, korjaile omaa tekstiäsi, siirtele kappaleita, korjaa omia virheitäsi.

Ennen kuin lähetät esim. työhakemuksen, näytä se ystävälle tai opettajalle.

Kun kurssilla saat tekstisi takaisin, katso opettajan kommentit ja kysy lisää. Tehtävistä on tarkoitus OPPIA.

Virheitä ei tarvitse hävetä, sillä niiden tekeminen kuuluu vieraan kielen opiskeluun samoin kuin niiden korjaaminenkin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vinkkejä itsenäiseen kielen opiskeluun - Osaamisen paikka

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikka olet kursseilla opiskelemassa suomea, sinun täytyy silti opiskella paljon myös itse ja kurssien ulkopuolella - kotona, kaupassa, kadulla, radiosta, televisiosta, kirjoista.... Tässä muutama vinkki (=idea) sitä varten. Millainen oppija olet? Miten sinä opit parhaiten (=hyvin) uusia sanoja tai asioita? Tee oppimistyylitesti. Laske sitten pisteet ja katso, millainen oppija sinä testin mukaan olet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verkosta löydät monia eritasoisia suomen kielen kursseja. Voit katsoa videoita, kuunnella podcasteja tai ladata sovelluksia. Voit opiskella kielioppia ja sanastoa, tehdä harjoituksia ja pelata pelejä. Yleensä verkkomateriaalien opastuskieli on suomi tai englanti.

Suomea voi opiskella myös verkkokursseilla, löydät tietoa niistä Finnishcourses.fi-palvelusta.

Lue lisää kielitaidon tasoluokituksesta InfoFinlandin sivulta Kielikurssien tasot.

Sovelluksia

Voit opetella suomen kieltä sovelluksien avulla. Osa sovelluksista voi olla maksullisia. Esimerkkejä sovelluksista:

Podcasteja

Esimerkkejä podcasteista:

Alkeet

Perustaso

Itsenäisen kielenkäyttäjän taso

Taitavan kielenkäyttäjän taso

Kielioppia

Sanakirjoja verkossa

# data[].attributes.attachment_link.description
Verkosta löydät monia eritasoisia suomen kielen kursseja. Voit katsoa videoita, kuunnella podcasteja tai ladata sovelluksia. Voit opiskella kielioppia ja sanastoa, tehdä harjoituksia ja pelata pelejä. Yleensä verkkomateriaalien opastuskieli on suomi tai englanti. Suomea voi opiskella myös verkkokursseilla, löydät tietoa niistä Finnishcourses.fi-palvelusta. Lue lisää kielitaidon tasoluokituksesta InfoFinlandin sivulta Kielikurssien tasot.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Finnish is the national language of Finland. It's a Finnic language spoken by 6 million native speakers.

Conjugate a Finnish Verb

Some of the Finnish characters don't exist in the English alphabet. If you can't input them here - try the following:

References

Holman, Eugene. Handbook of Finnish Verbs.Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 408. SKS. Vaasa Oy, 1984.

Laalo, Klaus. Imperfektimuotojen ti~si-vaihtelu suomen kielessä.Suomalaisen kirjallisuuden seura. Mäntän Kirjapaino Oy. Mänttä, 1988.

Vähämäki, Börje. Mastering Finnish. Hippocrene Books, Inc.. New York, 1994.

Leino, Pirkko. Suomen Kielioppi. Otava. Keuruu, 1989.

Setälä, E. N. - Nieminen, Kaarlo. Suomen kielen oppikirja. Otava. Helsinki, 1944.

Penttilä, Aarni. Suomen kielioppi. Werner Söderström Osakeyhtiö. Porvoo, 1963.

Setälä, E. N. - Sadeniemi, Matti. Suomen kielioppi, äänne- ja sanaoppi. Otava. Keuruu, 1976.

White, Leila. Suomen kielioppia ulkomaalaisille. Oy Finn Lectura Ab. Loimaa, 1993.

Virtaranta, Pertti et al.. Suomen murteet. Suomalaisen kirjallisuuden seura. Helsinki, 1980.

Jäppinen, Harri. Synonyymisanakirja. Werner Söderström Osakeyhtiö. Porvoo, 1989.

# data[].attributes.attachment_link.description
Finnish is the national language of Finland. It's a Finnic language spoken by 6 million native speakers. Some of the Finnish characters don't exist in the English alphabet. If you can't input them here - try the following: Holman, Eugene. Handbook of Finnish Verbs.Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Toimituksia 408. SKS.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa Puhutsä suomee? - puhutun suomen kielen verkkomateriaaliin! KURSSIN ESITTELY, OHJEET JA TAVOITTEET Course introduction, instructions and course goals opettajille (for teachers) opiskelijoille (for students) for students in English (here) saavutettavuusseloste LYHYT JOHDATUS

# data[].attributes.body
Quizlet

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
suomen kielen verkkokielioppi; comprehensive finnish grammar on the internet; finnish reference grammar on the internet; finsk grammatik på nätet

# data[].attributes.attachment_link.description
Ison suomen kieliopin verkkoversio; Comprehensive Finnish Grammar on the Internet; Finsk grammatik på nätet

# data[].attributes.attachment_link.description
ajaa takaa ajatella suuria ajautua karille allekirjoittaa kuolemantuomionsa aloittaa puhtaalta pöydältä ampua itseään jalkaan amp...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kurssin tavoitteena on yleis- ja kirjakielen normien sekä tieteellisen kirjoittamisen periaatteiden tunteminen ynnä kyky eritellä ja tuottaa asiatekstejä. Opintojaksossa käsiteltäviä aiheita ovat puheen ja kirjoituksen erot, kirjoittaminen prosessina, tekstityypit ja asiatekstien rakenteet, kielenhuollon periaatteet ja käytäntö sekä ohjeet tutkielman kirjoittamiseen.

Itä-Suomen yliopiston Savonlinnan opettajankoulutuslaitoksen opetussuunnitelmassa 2006-2008 kirjallisen viestinnän opintojaksoon kuuluu luento- ja harjoituskurssin lisäksi ohjausta tutkielman kieliasun viimeistelyyn sekä kieliasun tarkastus. Tutkielma on pääaineopintoihin kuuluva kandidaatin tutkielma.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kurssin tavoitteena on yleis- ja kirjakielen normien sekä tieteellisen kirjoittamisen periaatteiden tunteminen ynnä kyky eritellä ja tuottaa asiatekstejä. Opintojaksossa käsiteltäviä aiheita ovat puheen ja kirjoituksen erot, kirjoittaminen prosessina, tekstityypit ja asiatekstien rakenteet, kielenhuollon periaatteet ja käytäntö sekä ohjeet tutkielman kirjoittamiseen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Seuraava aihe on sanajärjestys ja teemankulku. Sitä varten täytyy tietää, mikä on lauseke, koska käytännössä kyse on kokonaisten lausekkeiden siirtelystä paikasta toiseen. Suomen sanajärjestys on vapaa, mutta tekstissä lauseen teema ja reema vaikuttavat sanajärjestykseen.

Pääsääntö on, että lauseen teema on aina (juuri) ennen verbiä. Siinä paikalla täytyy aina olla jotain vanhaa tai tuttua informaatiota. Ja verbin jälkeen olevat lausekkeet ovat reemaa: se uusi informaatio, jota haluamme antaa jo tutusta asiasta. Kaikkein uusin ja tärkein asia, "uutisarvoisen informaation fokus" on aina viimeisenä. Ennen teemaa lauseessa voi olla myös sivuteemalauseke. Siinä voi olla aikaa tai paikkaa tai muuta sellaista ilmaiseva lauseke, joka ei kuitenkaan ole lauseen ja tekstin varsinainen puheenaihe. Sivuteemapaikalla on usein myös kontrastiivinen merkitys.

Tekstissä voi olla pysyvä teema: koko ajan teemana on sama asia, josta kerrotaan joka lauseessa jokin eri uusi informaatio. (Tekstin toinen kappale: teemana Simo Frangén). Erityistapaus tästä on osa-kokonaisuus-teemankulku, eli teemana voi olla edellisen lauseen teeman jokin osa.

Tekstissä voi olla etenevä teemankulku: Edellisen lauseen reemasta tulee seuraavan lauseen teema.

Teemapaikalla voi olla myös jokin uusi asia, jos se on lukijoille varmasti tuttu ja kuuluu yleistietoon, esim. suomalaiset, ihmiset, maailma, Eurooppa jne. Huomaa, että riippuu kulttuurista, mikä on "yleistä tietoa".

Ensimmäisessä ja toisessa tehtävässä on tarkoituksena erottaa lauseista lausekkeet ja tarkastella lauseiden teemoja ja koko tekstin teemankulkua. Harjoituksista 3 ja 4 selitän lisää tehtävän alapuolella.

# data[].attributes.attachment_link.description
Seuraava aihe on sanajärjestys ja teemankulku. Sitä varten täytyy tietää, mikä on lauseke, koska käytännössä kyse on kokonaisten lausekkeiden siirtelystä paikasta toiseen. Suomen sanajärjestys on vapaa, mutta tekstissä lauseen teema ja reema vaikuttavat sanajärjestykseen. Pääsääntö on, että lauseen teema on aina (juuri) ennen verbiä. Siinä paikalla täytyy aina olla jotain vanhaa tai tuttua informaatiota.

# data[].attributes.body
Inna

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi Sanakirja on sivistyssanakirja, synonyymisanakirja ja suomen kielen sanakirja netissä. Määritelmät, synonyymit, slangisanat, nettisanakirja, selitykset, idiomit, suomen kielen lausuminen, sanasto ja tekstin kääntäjä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kielijelppi on kirjoittamisen ja puheviestinnän verkko-opas, joka tarjoaa apua erilaisten tekstien ja suullisten esitysten laadintaan sekä tukea viestintätilanteisiin. Kielijelppi on tarkoitettu ensisijaisesti yliopistolaisten käyttöön, mutta se sopii muillekin viestijöille tukimateriaaliksi.

Kielijelppi on Helsingin yliopiston kielikeskuksen ylläpitämä. Suomenkielisen sivuston rinnalla toimii ruotsinkielinen Språkhjälpen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kielijelppi on kirjoittamisen ja puheviestinnän verkko-opas, joka tarjoaa apua erilaisten tekstien ja suullisten esitysten laadintaan sekä tukea viestintätilanteisiin. Kielijelppi on tarkoitettu ensisijaisesti yliopistolaisten käyttöön, mutta se sopii muillekin viestijöille tukimateriaaliksi. Kielijelppi on Helsingin yliopiston kielikeskuksen ylläpitämä. Suomenkielisen sivuston rinnalla toimii ruotsinkielinen Språkhjälpen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomen kielessä adjektiivimääritteet taipuvat tavallisesti pääsanansa mukaan, mutta substantiivimääritteet ovat yleensä genetiivissä. Siksi tällaisia substantiivimääritteitä sanotaan genetiivimääritteiksi. Millaisia genetiivimääritteet voivat olla? 1) Possessiivinen genetiivi Jos substantiivia määrittää elollistarkoitteinen genetiivilauseke, suhde on possessiivinen: Bill Gatesin omaisuus Musti-koiran koppi Teemun pyörä Jos substantiivia määrittää elotontarkoitteinen genetiivilauseke, suhde ilmaisee kuuluvuutta tai muuta liittyvyyttä: Suomen markka Turun [...]

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen kielessä adjektiivimääritteet taipuvat tavallisesti pääsanansa mukaan, mutta substantiivimääritteet ovat yleensä genetiivissä. Siksi tällaisia substantiivimääritteitä sanotaan genetiivimääritteiksi. Millaisia genetiivimääritteet voivat olla? 1) Possessiivinen genetiivi Jos substantiivia määrittää elollistarkoitteinen genetiivilauseke, suhde on possessiivinen: Bill Gatesin omaisuus Musti-koiran koppi Teemun pyörä Jos substantiivia määrittää elotontarkoitteinen genetiivilauseke, suhde ilmaisee kuuluvuutta tai muuta liittyvyyttä: Suomen markka Turun [...]

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomen kielen YKItreenit, harjoitustehtäviä: ylin taso

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa kurssille! Täällä opit työelämän kielenkäyttötilanteita työsanastoa suomalaista työkulttuuria ja -tapoja kertomaan sinusta itsestäsi. Kurssi sopii sinulle, jos sinun suomen kielen taito on A2 - B2. Jos et tiedä, miten hyvin osaat suomea, voit katsoa tästä taulukosta. Voit vastata myös

# data[].attributes.attachment_link.title
Aalto OpenLearning: Course: Tekstitaidot haltuun

# data[].attributes.attachment_link.description
Moduuli 1: Argumentoi ja vaikuta yhteiskunnassa

# data[].attributes.body
-applikaatiot puhelimessa?
-nettisivut?
-kirjallisuus, elokuvat, taide...?